# data[].attributes.headline
зачем ты сюда зашел

# data[].attributes.subject
зачем ты сюда зашел

# data[].attributes.headline
Кафедральний собор святых апосталов Петра и Павла

# data[].attributes.subject
Кафедральний собор святых апосталов Петра и Павла

# data[].attributes.body
Каменец-Подольский кафедральный собор Святых Апостолов Петра и Павла (Петропавловский собор) — католический собор в Каменце-Подольском, памятник истории культуры и архитектуры. Кафедральный собор католической епархии Каменца-Подольского латинского обряда.Имеет огромное историко-культурное значение. Архитектурный ансамбль включает в себя Петропавловский кафедральный собор, колокольню, триумфальные ворота и турецкий минарет. Содержит черты архитектуры ренессанса, барокко, неоготики.

Дата основания каменецкого собора неизвестна. Из описаний костёла известно, что он был построен в 1375 году из дерева, во времена первого каменецкого епископа, доминиканца Вильгельма. Постройку каменного костёла приписывают епископу Якову Бучацкому (1502—1517). В середине XVI века епископ Леонард Слончевский (1547—1562) пристроил часовни Пресвятых и Утешения Пренепорочной Богородицы. В период турецкого правления (1672—1699) кафедральный костёл стал главной мусульманской мечетью Каменца-Подольского (возможно, и эялета). К нему был пристроен минарет высотой 36,5 м, со 145 каменными ступенями. После возвращения поляков на минарете была установлена статуя Богородицы (1756) высотой 3,5 м. Богородица стоит на земном шаре и полумесяце, благословляя город и край. Вокруг её головы ореол из 12 звёзд.

Волкова Лена 7-А

# data[].attributes.body
Атлантида

Атланти́да — карстова печера в Україні. Розташована в межах Кам'янець-Подільського району Хмельницької області, біля села Завалля. Геологічна пам'ятка природи загальнодержавного значення (від 1975 року).Довжина 7493 м, площа 3120 м². Відкрита 1969 року. Підпорядкована Хмельницькій обласній раді з туризму та екскурсій. Печера лежить у межах національного природного парку «Подільські Товтри».

Єдина в межах Поділля печера з чітко вираженою триповерховою будовою. Нижній (перший) поверх представлено високими та широкими галереями, другий — звуженими до 1—1,5 м порожнинами, третій — двома невеликими ходами заввишки 5 м. На перетині галерей першого та другого поверхів є великі зали (заввишки до 12 м).

На стінках, склепіннях і підніжжях печери — поширені натічні форми гіпсу різного забарвлення. Трапляються волокнисті кристали завдовжки до 1,5 м. У галереях магістрального поверху є товща пухкого наповнювача потужністю до 6 м.

Ліза Вихрова 7-А клас

# data[].attributes.body
Штучний водоспад в Маліївцях.

Бути в Маліївцях і не бачити диво-водоспаду – наче втратити півжиття.Самотня скеля висотою під два десятки метрів з небаченої краси водоспадом, приваблює сюди і туристів, і навіть прихильників язичницької віри.
Здалеку двоярусний грот нагадує велета: порослого густим мохом, з роззявленою пащею-печерою. А вода, що стрімко падає з висоти майже двох десятків метрів і стікає до озера старезним дерев’яним жолобом, не зупиняється ні на мить вже кілька століть поспіль.
Звели це диво на монастирській кручі десь у XVIII столітті. Під спадом води є велетенські печери. Поспостерігати за падінням води можна і з печери також. Свого часу вона служила будинком для відлюдника ченця, а якщо піднятися по схилу вище, можна побачити ще одну печеру-монастир і джерело від якого живиться сам водоспад.
Нині маліївецькі печери часто називають Кармалюковими. Мовляв, свого часу тут частенько ховався від переслідувачів народний месник. Втім в часи монастирські верхня печера носила ім’я Різдва Івана Предтечі, а нижня – святого Онуфрія.  Парк заклали в XVIII ст, загальна площа займала 17 гектарів землі. Його висадили у вигляді кленового листка, а стежки були своєрідними жилками листка, які з’єднувалися між собою. Парк прикрашали безліч скульптур і фонтанів, але на жаль велика частина не збереглася. Зараз тут ростуть 100-річні рідкісні дерева, більше 20 видів. Прогулянка по парку, залишить море гарних вражень для всієї родини!!     Тремасов Владислав 7-А

# data[].attributes.headline
Місто Кам'янець- Подільський 

# data[].attributes.subject
Місто Кам'янець- Подільський 

# data[].attributes.body
Кам'янець-Подільський називають містом-музеєм під відкритим небом.  Він належить до найдавніших міст України з майже тисячолітньою історією.
Це перш за все Старе місто, оточений річкою Смотрич, а також прилеглий каньйон Смотрича, Замковий міст, комплекс Старого і Нового замків.
Заповідна частина заповідника - Старе місто - розташована на скелястому острові висотою 20-30 м, утвореному каньйоном Смотрича.  Своєрідність і унікальність її полягають у гармонійному поєднанні ландшафту з містобудівною структурою середньовічного міста, в якому військові інженери, використовуючи природні властивості терену, створили фортифікаційну систему, яка не має аналогів в Європі.

Підгорна Альона 7-А клас

# data[].attributes.headline
Хмельницька область

# data[].attributes.subject
Хмельницька область

# data[].attributes.headline
Палац Орловського (1788 р.)

# data[].attributes.subject
Палац Орловського (1788 р.)

# data[].attributes.body
Палац Орловських— палац у селі Маліївці Дунаєвецького району Хмельницької області.
•Розташований на скелястому березі річки Ушка, на території Малієвецького парку.
•Палац збудований графом Яном Онуфрієм Орловським за участю архітектора Доменіко Мерліні.
•Палац збудовано прямокутним у плані із блоків місцевого пісковику, які згодом потемніли від часу. Оскільки палац розташовано на косогорі, з парадної (північної) сторони він має два поверхи, а з паркової (південної) - триповерховий.
•На лівому бічному портику збереглася дата побудови палацу - 1788.Фасади палацу прикрашають центральні ризаліти з чотириколонними портиками тосканського ордера та бічні ризаліти, увінчані трикутними фронтонами. На центральному портику і на портиках з боку парку до недавніх часів містився герб Орловських "Любич". Колони центрального портику на рівні першого поверху замінюють пілястри, увінчані напівфігурами чотирьох могутніх атлантів, які тримають на своїх плечах балкон другого поверху.
•Будівлю прирівнювали до французьких зразків архітектури класицизму, а нині це один із найкраще збережених палаців в Україні.

Мельник Єлизавета 7-А клас

# data[].attributes.attachment_link.title
800px-Південний_фасад_маєтку_в_Маліївцях

# data[].attributes.headline
Замковий Міст (1494 рік)

# data[].attributes.subject
Замковий Міст (1494 рік)

# data[].attributes.body
За́мковий міст — міст у Кам'янці-Подільському, одне з  семи чудес міста, пам'ятка архітектури національного значення.
Сполучає Старе місто, розташоване на Півострові, у петлі річки Смотрич, із фортецею на мисі.
Проліг на вузькому перешийку між двома правими берегами Смотрича.
Народна назва — Турецький міст.

Матвій Ткачов 7-А

# data[].attributes.attachment_link.title
как ты это прочитал

# data[].attributes.headline
Меджибізький замок

# data[].attributes.subject
Меджибізький замок

# data[].attributes.body
Фортеця, укріплення, бастіон, цитадель, твердиня – все це про споруду, що багато століть підряд рятувала життя не одному поколінню знатних і простих людей. Меджибізький замок – кам'яний лицар, що мужньо пережив не одну битву, не одну навалу лютих недругів. Та найстрашнішим ворогом для споруди виявився час, що немов невиліковна хвороба, яка зсередини роз'їдає здоровий організм. Та дякувати Богу, є небайдужі, що стараються привести будівлю до належного стану. Замок відносять до Державного історико-культурного заповідника «Меджибіж».

Розташована фортеця в містечку Меджибіж, що на Хмельниччині. Таку цікаву назву поселення отримало, бо знаходиться між річкою Південний Буг та його притокою Бужок.

Вадим Перевьорткiн 7-А клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия