# data[].attributes.body
Charles Darwin var geolog og naturforsker. Darwin fik aldrig nogen formel uddannelse, men er i dag stadig kendt som den vigtigste naturforsker i historien. Han opfandt evolutionsteorien som simpelt fortalt handler om "survival of the fittest" som på dansk vil oversættes til "den bedst egnedes overlevelse". Charles Darwins hovedværk hedder "arternes oprindelse" hvor han gør rede for hvordan de forskellige plante- og dyrearter ser ud som de gør i dag. Hans teori forklarer ikke hvordan simple organismer opstod, men hvordan de udviklede sig. Der var tre særlig vigtige mekanismer hans teori byggede på.

# data[].attributes.body
Genetisk variation:
Gentisk variation handler om at alle planter, dyr og levende organismer i det hele taget er unikke. Det vil sige at to hunde fra samme race stadig vil være forskellige fra hinanden på trods af de umiddelbart virker ens.

Naturlig selektion:
Naturlig selektion betyder at der gennem for eksempel mutationer er opstået individer af en art der er bedre egnet til at overleve. Der vil derfor naturligt være en større chance for disse arter overlever og dermed når at reproducere sig selv.

Nedarvning:
Nedarvning er en anden meget vigtig antagelse. Med nedarvning menes der, at selvom at han mente at hvert individ i en art var unik. Så er størstedelen af dens træk nedarvet som en kombination af dens forældres gener (rekombination). De gener den så har fået vil så naturligvis også blive nedarvet til dens afkom. Uden nedarvning ville den naturlige selektion ikke være mulig.

# data[].attributes.body
Billedet er et eksempel på naturlig selektion. Man kan se at hajen er hvid på maven og brun ovenpå. Dette er smart da hajen er et rovdyr og har brug for at kunne kamuflere sig. Da hajen er hvid på maven går den nemmere i et med havoverfladen som er lys, som er smart hvis den svømmer over et bytte. Den kan også svømme under et bytte da den er mørk på ryggen og derfor nemmere kan kamuflere sig med havbunden og mørket.

# data[].attributes.body
Seksuel selektion er en evolutionær mekanisme der gør at dyr er mere tilbøjelige til at parre sig med med attraktive partnere. Oftest kan konkurrencen blive så intensiv at dyr vil lave store modifikationer gennem århundrede at det er en ulempe for deres umiddelbare omgivelser. Kanarierødfisken på billedet er et eksempel på dette. Den har en utrolig flot lyserød laksefarve som umiddelbart gøre den mere synlig for rovdyr. Dens kraftige farve kan fra dette perspektiv ses som en ulempe. Det har dog med tiden vist sig at være en fordel at den har denne flotte farve, da det gør den mere attraktiv over for hunnerne og den derfor har en større chance for at reproducere sig selv. På den måde kan seksuel selektion være bizar da det ikke altid er den bedst egnede til direkte overlevelse, men det at se attraktiv ud også har en stor indflydelse. Så i modsætningen til naturlig selektion så har seksuel selektion ikke noget at gøre med dens tilpasning til omgivelserne

# data[].attributes.body
Definitionen på co-evolution er "Co-evolution er de evolutionære tilpasninger der sker hos interagerende arter som følge af den reciprokke (gensidigt tilbagevisende) påvirkning de har på hinanden." det vil altså sige at arter der indirekte påvirker hinanden som for eksempel en blomst med gift i der bliver spist af et dyr. Så vil dyret udvikle et antistof mod giften, dette vil resultere i blomsten må udvikle et nyt giftstof for at overleve og så forfra igen.

En anden form for co-evolution er mutualistisk co-evolution. Mutualisme er når interaktionen mellem de to arter er gavnlig for begge parter. et eksmepel på dette kunne være myrere og bladlus. Myrerne beskytter bladlusene, men til gengæld får de sukker fra bladlusen.

Der findes også parasistisk co-evolution. Dette opstår når en parasit sætter sig fast på et større dyr. Dette skaber dårligere levevilkår for det inficerede dyr, som nu må lærer at leve med dette handicap.

# data[].attributes.body
Analoge strukturer(kovergente), er strukturer der har samme funktion, men kommer fra vidt forskellige forfædre. Et eksempel på dette kan være flagermusen kontra musvitten. Umiddelbart udsensmæssigt minder de to dyr meget om hinanden. De kommer dog fra vidt forskellige forfædre på trods af de har den samme egenskab i form af vinger.

Homologi (divergent) er derfor omvendt. Homologi er når to dyr kommer fra samme forfar, men siden hen har udviklet sig vidt forskelligt. Et eksempel på et homlog træk kan være fugle og mennesker. For både arme og vinger kan føres tilbage til den samme forfar med forben, men de har sidenhen udviklet sig helt forskelligt.

# data[].attributes.body
På billedet kan man se mine søskende og mig i midten. Min ældste søster Anna (til venstre) har rødt hår i modsætningen til min anden søster ida (til højre) og mig. Dette skyldes at genet der koder for rødt hår er et recessivt gen. Dette vil sige min søster skal have fået det fra både min mor og far. Hun har derfor en homozygot genotype. Min anden søster jeg kan have både en hetero- og homozygot genotype da vi kan have to dominante gener eller et recessivt og dominant gen. Dette er et eksempel på hvordan den genetiske variation kan være relativ stor bare på et enkelt generationsskifte. Da vi har forskellige fænotyper

# data[].attributes.body
På videoen kan man se en arapaima blive fodret.
Arapaimaen er en stor fisk (En af de største ferskvandsfisk) den kan blive op til 3 meter lang og veje op over 150 kg. Fisken er en rovfisk og jager på den måde at den laver et stor bevægelse der slår dens bytte bevidstløs. Den har på den måde lært at bruge sin store størrelse til en fordel overfor de andre dyr.

# data[].attributes.body
Handicapprincippet er en teori udviklet af Amotz Zahavi i 1975. Teorien går ud på hvordan hanner der har et handicap og overlever har en stor overlevelsesevne. Dette finder hunnerne attraktivt da de søger en han der er stærk og god til at tilpasse sig.