# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-10685219

# data[].attributes.body
http://www.luontoportti.com/suomi/fi/nisakkaat/metsajanis (luettu 8.5.2019)

https://www.riistakolmiot.fi/animal/metsajanis/ (luettu 8.5.2019)

https://metsastajaliitto.fi/node/105 (luettu 9.5.2019)

https://www.tiede.fi/artikkeli/jutut/artikkelit/metsajanis_ahtaalla  (luettu 9.5.2019)

Koralli BI2

# data[].attributes.body
Laji on toisenvarainen. Metsäjänis hankkii elantonsa syömällä kasvillisuutta.
Laji on ensimmäisen asteen kuluttaja, eli toisin sanoen kasvinsyöjä.

# data[].attributes.body
Metsäjänis ei ole uhanalainen, mutta lajin kanta on selvästi ollut laskussa, metsästyksen ja lisääntyvien rusakkokantojen takia. Laji voi risteytyä rusakon kanssa, mikä hyödyttää vain rusakkoa.
Lajille ei varsinaisesti ole tehty mitään suojelutoimia.

# data[].attributes.body
Metsäjänis elää taigassa.
Taiga, eli havumetsävyöhyke on pohjoisessa sijaitseva kasvillisuusvyöhyke, jonka merkittävimmät puulajit ovat havupuut.

# data[].attributes.body
Mutualismia tapahtuu metsäjäniksen ja sen suolistossa elävien bakteerien kanssa.
Pöytävieraussuhde on esimerkiksi ihmisen istuttama kukkapenkki ja metsäjänis, sillä metsäjänis voi syödä kukkapenkin kukat.

# data[].attributes.body
Metsäjänisten keuhkoissa voi loisia keuhkomatoja. Keuhkomadot lisäävät tulehdussolujen määrää keuhkoissa.

# data[].attributes.body
Monet pedot saalistavat metsäjäniksiä, kuten sudet, ilvekset ja ketut.

# data[].attributes.body
Rusakolla ja metsäjäniksellä tiedetään olevan jonkinlaista kilpailua. Yleensä heikompana osapuolena metsäjänis joutuu väistymään rusakon tieltä.

# data[].attributes.body
Metsäjänisten reviirit ovat yleensä 85-100 hehtaaria.
Lajilla ei kuitenkaan vaikuta olevan selvää reviirin puolustamistarvetta.

# data[].attributes.body
Metsäjänispopulaatioon vaikuttavat merkittävästi samalla paikalla elävien saalistajien ja rusakoiden määrä.
Nykyisin ilmastonmuutoksen takia metsäjänis on helpompi saalis metsästäjille lumenpuutteen takia.
Lajin populaation vähenemiseen vaikuttavat myös ihmisten harjoittama metsästys ja taudit.

# data[].attributes.body
Metsäjänistä mielestäni voi käyttää jonkinlaisena bioindikaattorina lumen määrän suhteen, koska laji tarvitsee lumisen talven.

# data[].attributes.body
Metsäjäniksen minimitekijä on rusakon tai saalistajien määrä.

# data[].attributes.body
Lajin ekolokero on suhteellisen laaja. Metsäjänikset selviytyvät monenlaisissa ympäristöissä.
Metsäjänis pärjää monelaisella ravinnolla. Se syö yleensä ruohoja, heiniä varpuja ja talvisin pajujen versoja ja silmuja

# data[].attributes.body
Metsäjänis on sopeutunut talveen vaihtamalla turkin värin kokonaan valkoiseksi. Laji kestää hyvin pakkasia, ilmahtavan turkkinsa ansiosta. Keveytensä ja takajalkojen ansiosta metsäjänikset voivat liikkua helposti hangen päällä. Kesäisin metsäjänikset ovat vaalean harmaita.

# data[].attributes.headline
Abioottiset  ja bioottiset ympäristötekijät

# data[].attributes.subject
Abioottiset  ja bioottiset ympäristötekijät

# data[].attributes.body
Abioottisia tekijöitä on talvella lumen määrä, sillä lumeton maa ei anna suojaa metsäjänikselle.
Bioottisia tekijöitä on metsäjäniksen kilpailu rusakon kanssa.

# data[].attributes.body
Metsäjänistä tavataan Pohjois-Aasiassa ja Euroopan itä- ja pohjoisosissa.

# data[].attributes.body
Metsäjäniksen elinympäristö on laaja. Laji viihtyy metsissä, tuntureilla ja niityillä.