# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valtakunnallisella Älykkäät maaseudut -kiertueella haetaan aineksia uuden vuosikymmenen maaseutujen ja maatalouden kehittämiseen. Viidessätoista alueellisessa tilaisuudessa työstetään sisältöjä tulevaan kansalliseen maaseutupolitiikkaan, saaristopolitiikkaan ja EU:n yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Samalla haetaan aiheita alueellisiin maaseudun kehittämisen painopisteisiin ja paikallisiin maaseudun kehittämisstrategioihin.
Älykkyys näkyy tavassa toimia ja ajatella asioita uusiksi

- Älykkyys tarkoittaa uudistumista ja monipuolistumista, sekä toiminnallisesti että käsitteellisesti, sanoi kiertueen avaustilaisuudessa puhunut maa- ja metsätalousministeriön ruokaosaston osastopäällikkö Minna-Mari Kaila.

- Älykkäillä maaseuduilla ja maatiloilla haetaan fiksuja ja kestäviä ratkaisuja teknologian ketterän hyödyntämisellä ja neuvokkaalla toiminnalla. Älykkyys on paitsi teknologiaa, myös tapa toimia resurssiviisaasti, Kaila korosti.

Alueita kannustetaan laaja-alaiseen tulevaisuustyöhön

Älykkäät maaseudut -kiertue nostaa esiin maatalouden ja maaseudun keskinäistä suhdetta. Kaila totesi avaustilaisuudessa, etteivät maatalous ja maaseutu ole toistensa synonyymeja.

Maatalous on elinkeino, joka on monella maaseutualueella edelleen tärkeä toimiala. Sen kehittäminen on keskeinen asia koko Suomelle. Maaseutu nähdään laajempana alustana, jonka toimintaympäristön edellytykset vaikuttavat paitsi elinkeinotoiminnan mahdollisuuksiin, myös itse maatalousyrittäjän ja muiden maaseudun asukkaiden ja yrittäjien arkeen.

Kansallinen maaseutupolitiikka, saaristopolitiikka ja EU:n yhteinen maatalouspolitiikka muodostavat kokonaisuuden, jotka toteuttavat maaseutujen ja maatalouden kehittämistä yhteistuumin. Tämä on laatuaan ensimmäinen kaikkien kolmen toimijan yhteinen kiertue.

Kiertueella yhdistyy kansallinen ja EU-politiikka

Kiertueella kerättyjä evästyksiä hyödynnetään maaseutupolitiikan kokonaisohjelman 2021-2027 valmistelussa, yhteisen maatalouspolitiikan, CAP-strategiasuunnitelman valmisteluun rahoituskaudelle 2021-2027, alueiden maaseudun kehittämisen painopisteisiin (ELY-keskusvetoisesti) sekä paikallisiin maaseudun kehittämisstrategioihin (Leader-ryhmävetoisesti).

Kiertue huipentuu ja alueiden ääni pääsee kuuluviin myös valtakunnallisessa Maaseutuparlamentti 2020 -tapahtumassa, Kurikassa 1.-3.10. Kiertueesta koottu yhtyeenveto julkistetaan tapahtumassa.

Kiertueaikataulu

Maaliskuu:

12.3. Oulu, Pohjois-Pohjanmaa

13.3. Rovaniemi, Lappi

18.3. Kajaani, Kainuu

19.3. Kuopio, Pohjois-Savo

20.3. Joensuu, Pohjois-Karjala

24.3. Kouvola, Kaakkois-Suomi

25.3. Mikkeli, Etelä-Savo

26.3. Jyväskylä, Keski-Suomi

22.4. Seinäjoki, Etelä-Pohjanmaa

23.4. Kokkola, Pohjanmaa

28.4. Tampere, Pirkanmaa

29.4. Pori, Satakunta

12.5. Hämeenlinna, Häme

13.5. Turku, Varsinais-Suomi

14.5. Helsinki, Uusimaa
Lisätiedot:
Valtakunnalliset järjestelyt: Sanna Sihvola, p. 029 516 2264, etunimi.sukunimi@mmm.fi

Maaseutupolitiikka: Christell Åström, p. 029 516 2030, etunimi.sukunimi@mmm.fi

Saaristopolitiikka: Elina Auri, p. 040 0744 900, etunimi.sukunimi@mmm.fi

Alueelliset järjestelyt: Juha-Matti-Markkola, p. 040 559 9412, etunimi.sukunimi@ruokavirasto.fi

Aihetunnisteet: #älykäsmaaseutu, #maapuhuu, #CAP27, #maaseutupolitiikka, #saaristopolitiikka

# data[].attributes.attachment_link.description
Valtakunnallisella Älykkäät maaseudut -kiertueella haetaan aineksia uuden vuosikymmenen maaseutujen ja maatalouden kehittämiseen. Viidessätoista alueellisessa tilaisuudessa työstetään sisältöjä tulevaan kansalliseen maaseutupolitiikkaan, saaristopolitiikkaan ja EU:n yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Samalla haetaan aiheita alueellisiin maaseudun kehittämisen painopisteisiin ja paikallisiin maaseudun kehittämisstrategioihin. - Älykkyys tarkoittaa uudistumista ja monipuolistumista, sekä toiminnallisesti että käsitteellisesti, sanoi kiertueen avaustilaisuudessa puhunut maa- ja metsätalousministeriön ruokaosaston osastopäällikkö Minna-Mari Kaila.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nuorten polut yrittäjyyteen miniseminaarissa 4.3. Helsingissä omasta polustaan yrittäjyyteen kertoivat kangasniemeläinen kuljetusyrittäjä Topi Tulla, 28, ja porvoolainen kyläkauppayrittäjä Erika Englund, 36.
Nuoria yrittäjiä voi tukea monin tavoin, mutta tärkeintä on antaa uusille toimijoille ja yritysideoille mahdollisuus, tiivisti kyläkauppayrittäjä Englund.

Kumpikin yrittäjistä totesi tulevansa yrittäjäperheistä ja pohtineensa yrittäjäksi lähtemistä jo varhain. Tullalle suurin kysymys olikin se, seuraisiko hän isoisänsä jalanjälkiä ja ryhtyisi perunanviljelijäksi, vai toimisiko kuljetusautojen saralla korjaushommissa. Lopulta kuljetusalan perheyrityksessä tehty oppisopimus kypsytti ajatusta oman yrityksen perustamisesta.

"Eräs autoilija oli paikkakunnalla lopettamassa, joten ostin hänen irtaimistonsa. Kantapään kautta piti kuitenkin oppia, että asiakkaat piti vielä sen jälkeen haalia itse."

Nykyään Tullan toimialaan kuuluvat kuljetuspalvelut, nosturityöt sekä hinauspalvelu. Tulla palkittiin vuoden 2019 Kangasniemen nuorena yrittäjänä.

Englundille yrittäjyys taas lähti mahdollisuudesta jatkaa 90-vuotiaan kyläkaupan toimintaa Porvoon saaristossa. Kaupan lisäksi Englundin pyörittää Pellingissä jäätelökioskia, majoitustoimintaa ja uusimpana aluevaltauksena Island Riddles -teemaretkitoimintaa.

"Vaikka minut laskettaisiin yhä jollain määritelmällä nuoreksi yrittäjäksi, olen toiminut yrittäjänä jo 11 vuotta. Yrityksen kanssa on tullut kasvettua aikuiseksi. Kokemani haasteet ovat kuitenkin mielestäni ajankohtaisia myös tämän päivän aloitteleville yrittäjille."

Monipuolinen tuki on tärkeää

Tullan mielestä yrittäjän tärkein työkalu on laskutaito. Perusosaamisen lisäksi apua toi muun muassa kirjanpitokurssi, jolle osallistuminen oli mahdollista ELY-keskukselta saadulla yrityksen perustamistuella. Sen avulla Tulla pääsi myös lisäkouluttautumaan erikoiskuljetuksien saralla.

Englund taas peräänkuuluttaa yhteiskunnan kokonaisvaltaista tukemista varsinkin maaseudulla.

"Yritystoimintaa syntyy mikäli peruspalvelut, eli muun muassa koulu, varhaiskasvatus ja terveyskeskus, löytyvät. Myös uusia yritysideoita voisi tukea poikkeuslupien kanssa esimerkiksi kokeilujen verran - tällä hetkellä moni hyvä idea menee hukkaan liian tiukkojen säädösten takia."

Omaa työtä, mutta myös omaa vapaa-aikaa, täytyy kunnioittaa

Englund uskoo, että maaseudulla olisi paljon enemmän mahdollisuuksia yhteistyöhön yrittäjien kesken, mutta vanhat tavat istuvat tiukkaan. Vanhemmat yrittäjät saattavat jopa pelätä nuoria yrittäjiä ja uusia tuulia, joita he mukanaan tuovat.

"Oman saaren yrittäjät ja Porvoon Posintra-yrityshautomo ovat olleet minulle tärkeä apu ja mahdollisuus verkostoitua. Kaikki verkostoituminen on kuitenkin pois omasta vapaa-ajasta, joka on hankala yhtälö varsinkin perheelliselle yrittäjälle."

Apua voisi Englundin mielestä olla esimerkiksi yrityslomittajista muillekin kuin maatalousyrittäjille. Oman hyvinvoinnin lisäksi se mahdollistaisi muun muassa lisäkouluttautumisen.

Tullan mielestä tärkeää on löytää mielekäs tapa tehdä itse. Toimeentulo itselle ja työntekijöille on yritystoiminnan idea, ei rikastuminen.

"Oman työn arvostus ja asiakkaan arvostus on keskiössä. Pienellä paikkakunnalla kun puskaradio on paras markkinointikeino."

Siinä Tulla onkin onnistunut hyvin, sillä pieni yritys on kasvanut joka vuosi ja mukana toiminnassa on jo toinen vakituinen työntekijäkin.

Teksti Ellinoora Havaste

Voit katsoa Tullan ja Englundin koko puheenvuorot youtubesta tämän artikkelin yhteyteen alle linkitetystä uutisesta Uutta ja ajankohtaista tietoa nuorten yrittäyydestä esiteltiin 4.3. Helsingissä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorten polut yrittäjyyteen miniseminaarissa 4.3. Helsingissä omasta polustaan yrittäjyyteen kertoivat kangasniemeläinen kuljetusyrittäjä Topi Tulla, 28, ja porvoolainen kyläkauppayrittäjä Erika Englund, 36. Nuoria yrittäjiä voi tukea monin tavoin, mutta tärkeintä on antaa uusille toimijoille ja yritysideoille mahdollisuus, tiivisti kyläkauppayrittäjä Englund. Kumpikin yrittäjistä totesi tulevansa yrittäjäperheistä ja pohtineensa yrittäjäksi lähtemistä jo varhain.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Business Finlandin Digitalisaatio-teeman palvelut ovat innovaatiorahoitus, kansainvälistymispalvelut ja globaaleja digitrendejä seuraavat ja ennakoivat ohjelmat. Palvelumme auttavat yritystänne kehittämään osaamista ja valmiuksia kasvavaan kansainväliseen liiketoimintaan.

Business Finland on tunnistanut maailmalta lukuisia kohdemarkkinoita ja mahdollisuuksia, joihin suomalaisten digiyritysten osaaminen osuu. Autamme rakentamaan yrityksellenne kansainvälisen kasvupolun innovaatiorahoituksella, verkottamalla ja tarkoin suunnitelluilla delegaatiomatkoilla, trade missioneilla sekä tapahtumavierailuilla. Myös kansainvälisen verkostomme ammattilaiset ovat yrityksenne käytettävissä.

Ohjaus

Teema-alueen yrityksiä edustavat asiantuntijat (Advisory Board) osallistuvat teemaan kuuluvien ohjelmien strategiseen suunnitteluun, seurantaan ja verkottamiseen Suomessa ja kansainvälisesti.

Advisory Board: Sauli Eloranta, puheenjohtaja, (Kongsberg Maritime Finland), Pertti Lukander (Nokia), Anni Ronkainen (Kesko), Markku Korkiakoski (Netox), Teppo Hemiä (Wirepas), Inka Mero (Koppicatch), Pekka Laurila (Iceye), Leena Mörttinen (Valtiovarainministeriö)

Maailman parasta digiosaamista Suomesta

Globaaleille markkinoille digin ja leanin avulla - Plastep

# data[].attributes.attachment_link.description
Business Finlandin Digitalisaatio-teeman palvelut ovat innovaatiorahoitus, kansainvälistymispalvelut ja globaaleja digitrendejä seuraavat ja ennakoivat ohjelmat. Palvelumme auttavat yritystänne kehittämään osaamista ja valmiuksia kasvavaan kansainväliseen liiketoimintaan. Business Finland on tunnistanut maailmalta lukuisia kohdemarkkinoita ja mahdollisuuksia, joihin suomalaisten digiyritysten osaaminen osuu. Autamme rakentamaan yrityksellenne kansainvälisen kasvupolun innovaatiorahoituksella, verkottamalla ja tarkoin suunnitelluilla delegaatiomatkoilla, trade missioneilla sekä tapahtumavierailuilla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kotimaisen maataloustuotannon, oman elintarvikejalostuksen ja pellolta pöytään -ketjun arvoa ja merkitystä voi olla hankala muistaa tai ymmärtää tavallisessa arjessa. Hyllyt ovat kaupassa täysiä ja tuotteiden valikoima on suuri. Kotimaisen ruuantuotannon tavoite on turvata elintarvikkeiden saatavuus myös poikkeuksellisessa tilanteessa. Viljelijät, ruokateollisuus, kuljetusala, kauppa eli koko elintarvikeketju yhdessä hallinnon kanssa tekee töitä sen eteen, että ruokaa on tarjolla olosuhteista riippumatta.

Ruokaa tuotetaan Suomessa pohjoisissa olosuhteissa, joissa kasvukausi on lyhyt, Etelä-Suomessakin vain puolisen vuotta. Maatalouden kustannukset ovat väistämättä korkeammat kuin esimerkiksi Keski-Euroopassa, eikä tuotteiden hinta riitä tuotantokustannuksia kattamaan. Maataloustuotantoa tuetaan monin eri keinoin lähes kaikkialla maailmassa. EU:n alueella noudatetaan yhteistä maatalouspolitikkaa, jonka näkyvin osa on maksaa maataloustukia suoraan viljelijöille. Maataloustuotanto on tehostunut, mutta se tuottaa entistä turvallisempia ja monipuolisempia elintarvikkeita suunnilleen saman määrän kuin aiemminkin.

Ruokaturvan merkityksen lisäksi poikkeusoloissa korostuvat myös hyvät tietoliikenneyhteydet. Sujuvat yhteydet ovat poikkeusolojen elinehto - ne mahdollistavat etätyön ja etäopiskelun koko Suomessa. Myös maatilat ovat tulleet yhä riippuvaisemmiksi tietoliikenneyhteyksistä, koska tuotantotekniikat ja tuotannon tukipalvelut ovat teknistyneet voimakkaasti. Maaseudun kehittämistoimenpiteiden avulla laajakaistahankkeita rahoitetaan maaseutualueilla, joilla yhteyksiä ei markkinaehtoisesti rakenneta.

Ruuantuotannon ja maaseutujen elinvoimaisuuden tukemiseen käytetään vuosittain noin kaksi miljardia euroa. Tästä määrästä noin 85 % eli runsaat 1,7 miljardia euroa kohdistuu suoraan maatilojen tuotannon turvaamiseen. Tällä osuudella edistetään myös esimerkiksi maatalouden ympäristötoimenpiteitä ja luomutuotantoa.

Noin seitsemän prosenttia tuesta on rahoitusta maaseudun yrityksille ja erilaisille kehittämishankkeille. Niillä lisätään innovaatioita, nopeita laajakaistayhteyksiä ja palveluja, joista hyötyy koko maa. Loput seitsemän prosenttia menee maatalouden kannattavuutta parantaviin investointitukiin ja sukupolvenvaihdoksia edistäviin aloitustukiin.

Suomi saa EU:n budjetista rahoitusta maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimenpiteisiin vuosittain lähes 900 miljoonaa euroa, ja tämä vastaa noin kahta kolmasosaa Suomen saamasta EU-rahoituksesta. Suoraan kansallisesti näitä toimenpiteitä rahoitetaan siten runsaalla miljardilla eurolla. Kokonaisuuteen käytetään merkittävä määrä valtion rahoitusta vuosittain, mutta tällaisina poikkeusaikoina tukien perimmäinen tarkoitus kirkastuu laajemminkin. Kotimaisen ruuan tuotannosta ja koko Suomen hyvinvoinnista kannattaa todellakin pitää huolta.

Ruokavirasto julkaisee vuoden 2019 maksetut tuet 25.3.2020, lue lisää.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maatalouden ja maaseudun rahoituksella varmistetaan kotimainen ruoka...

# data[].attributes.attachment_link.description
Kotimaisen maataloustuotannon, oman elintarvikejalostuksen ja pellolta pöytään -ketjun arvoa ja merkitystä voi olla hankala muistaa tai ymmärtää tavallisessa arjessa. Hyllyt ovat kaupassa täysiä ja tuotteiden valikoima on suuri. Kotimaisen ruuantuotannon tavoite on turvata elintarvikkeiden saatavuus myös poikkeuksellisessa tilanteessa. Viljelijät, ruokateollisuus, kuljetusala, kauppa eli koko elintarvikeketju yhdessä hallinnon kanssa tekee töitä sen eteen, että ruokaa on tarjolla olosuhteista riippumatta.

# data[].attributes.body
Älykkäät maaseudut –kiertueen tarkoituksena on ollut tukea alueellista ja paikallista ohjelma- ja strategiatyötä tulevaa EU-rahoituskautta ajatellen sekä hakea aineksia kansallisen maaseutupolitiikan ja saaristopolitiikan tekemiseen.

Kiertuetta järjestämässä ovat Maaseutuverkosto, Maaseutupolitiikan neuvosto, Saaristoasiain neuvottelukunta ja maa- ja metsätalousministeriö yhdessä ELY-keskusten ja Leader-ryhmien kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yrittäjän digiopas auttaasinua rakentamaan sivut, jotka löydetään, joita luetaan ja joista saat hyötyä liiketoiminnallesi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kolmijalkainen koira vahtii taloa ja murisee vieraille. Serge on kokenut kovia eläessään Moskovan kaduilla eikä sillä ole mitään syytä luottaa ihmisiin.

Harmaassa puutalossa kukkulan laella asuu sen uusi emäntä Heli Mäenpää, joka muutti Helsingin Kalliosta metsän keskelle. Samalla toteutui unelma maalla asumisesta ja koirien saattohoitokodista.

Mäenpää antoi vuokralle Toisen linjan kolmionsa ja osti Salon Lahnajärven rannalta 1,3 hehtaaria maata ja 1970-luvulla rakennetun puutalon.

Remontti on niin tuore, että talossa tuoksuvat uudet puupinnat.

Remontissa Mäenpää muun muassa vaihtoi olohuoneen pienen ikkunan kahteen katosta lattiaan yltävään lasiliukuoveen. Näkymä Lahnajärvelle on nyt tärkein osa talon tunnelmaa.

"Tässä talossa oli kaikki, mitä halusin plus järisyttävän hyvä maisema. Bonuksena sain 40 metriä omaa rantaa ja laiturin. Hinnasta sanon vain sen verran, että se oli alhainen", kertoo Heli Mäenpää.

Talo metsän keskellä ei ole mikään mummonmökki vaan moderni, avara yksikerroksinen omakotitalo. Vintagesisustuksesta henkii, että omistaja on esteetikko, jolle kaunis ja harkitusti sommiteltu elinympäristö on tärkeää.

Moni kaupunkilainen haluaisi muuttaa maalle, ja jotkut toteuttavat haaveensa. Mäenpää toteutti, ja omasta mielestään hän on osa isompaa liikehdintää tai ilmiötä, jonka nimi on citymaalaisuus.

"Citymaalaisuus on minun, Pauliina Seppälän ja Sirkku Varjosen käyttöön ottama termi asialle, joka on ollut olemassa mutta jota ei ennen ole järjestelmällisesti nimetty. Citymaalaisuus on osa yleistyvää monipaikka-asumista."

Citymaalainen asuu siis sekä maalla että cityssä.

Eikä Heli Mäenpääkään ei ole hylännyt Helsinkiä kokonaan vaan viettää siellä aikaa joka viikko päivän tai useita.

Hänellä ei ole asuntoa Helsingissä, mutta ystävien luota löytyy aina majapaikka.

"En koe rasittavani rakkaita ystäviäni vaan uskon aina olevani toivottu vieras."

Mäenpää painottaa, että citymaalaiset erottaa perinteisistä maallemuuttajista se, että he tahtovat ehdottomasti myös pitää kiinni kaupunkielämästä.

Citymaalaiset ovat Mäenpään mukaan useimmiten hänen kaltaisiaan luovan työn tekijöitä, usein yksinyrittäjiä, jotka eivät ole sidottuja työpaikkaan saati kellokorttiin.

Monet ovat lapsettomia tai sitten lapset ehtineet jo aikuisiksi. Muutto on helppoa, kun päiväkodista tai koulusta ei enää tarvitse huolehtia.

Mäenpäällä itsellään on monta ammattia. Niitä voisi luetella vaikkapa näin: luennoitsija, yrittäjä, brändistrategi, galleristi ja luovien alojen yrittäjien valmentaja.

"Eli käytännössä niin kuin Tapio Rautavaaran esittämässä laulussa: Voi kuinka pieninä palasina onkaan mun leipäni maailmalla."

Ja juuri Heli Mäenpään kaltaisia ihmisiä muuttotappiokuntien kannattaisi houkutella uusiksi asukkaiksi. Citymaalaisuus voisi pelastaa monen kuihtuvan kunnan.

"Jostain syystä muuttotappiokunnat eivät markkinoi itseään meille luovan luokan freelancereille."

Kunnat haluavat lapsiperheitä pitämään koulut pystyssä.

"Lapsiperheet voivat kuitenkin olla kunnille raskas kuluerä. Sen sijaan kaltaiseni citymaalainen ei kuluta tai vaadi palveluja. Silti tuon tänne veroni."

Heli Mäenpää alkoi haaveilla maallemuutosta jo vuosia sitten. Muuttoa viivytti se, että hän uskoi sen edellyttävän parisuhdetta. Asuminen maalla omakotitalossa olisi liian rankkaa sinkulle.

Mutta sitten hän uskalsi kokeilla. Hän vietti viime talven Karjalohjalla kesämökissä, jossa ei ollut mukavuuksia.

"Kokeilin, miltä tuntuu olla yksin pimeässä metsässä. Hyvin se meni. Talvi yhden patterin lämmittämässä primitiivisessä mökissä opetti, että en tarvitse parisuhdetta maallemuuttoon. Pärjään kyllä."

Keväällä hän alkoi etsiä omakotitaloa maalta, enintään tunnin ja vartin ajomatkan päästä Helsingin keskustasta.

Viime vuosi oli muutenkin muutosten vuosi. Mäenpää täytti 50, lopetti tupakanpolton ja baarissa istumisen ja rakastui entistä enemmän luontoon. Hän myös perusti Stray Dog Cabaret -yhdistyksen hylättyjen koirien vanhain- ja saattohoitokodin pitoa varten.

"Olen mennyt kohinasta kohti hiljaisuutta."

Maalaiselämässä on monia hyviä puolia. Yksi niistä on hyvät unet, toinen hyötyliikunta.

Kaupungissa Mäenpäällä tuli ulkoiltua vain koiralenkeillä, mutta maalla asuessa hän touhuaa ulkona koko ajan: hakkaa tai sirkkelöi polttopuita, siistii hakkuiden jälkiä, viimeistelee remonttia, lämmittää tynnyrisaunaa tai rymyää koirien kanssa pitkin metsiä otsalamppu päässä ja huomiotakki päällä.

Lempilenkki kulkee peltojen läpi ja pitkin metsäteitä 300 vuotta vanhalle asumattomalle talolle ja takaisin. Koirat pysähtyvät välillä juomaan purosta vettä.

Maalaiselämään on kuulunut hyvinkin idyllisiä hetkiä.

"Naapuri koputtaa oveen yllättäen ja tuo juuri paistamansa leivän. En sano, etteikö niin voisi tapahtua myös kaupungissa, mutta ei minulle koskaan tapahtunut."

"Olen ruvennut etsimään ihmisistä yhteneväisyyksiä erojen sijaan."

Heli Mäenpään mielestä maalle muuttaminen on puhkaissut hänen kuplansa. Tuttavapiiri on laajentunut.

"Jo Karjalohjan mökkivuosina ystävystyin sellaistenkin ihmisten kanssa, joilla on täysin eri arvot ja poliittiset mielipiteet kuin minulla. He esimerkiksi äänestävät keskustaa. Emme ole samaa mieltä asioista, mutta miksi aina väitellä ja vängätä."

Tekeminen yhdistää: karaoke, perunannosto, kesäjuhlat ja talkoot.

"Haluan olla avoin: olen eronnut kirkosta jo 90-luvulla, mutta viime jouluna menin joulukirkkoon ihan yhteisöllisyyden takia. Olen ruvennut etsimään ihmisistä yhteneväisyyksiä erojen sijaan."

Mäenpää inhoaa vastakkainasettelua kaupunkilaiset vastaan maalaiset.

Silti hän ei näe vaihtoehtona sitä, että olisi vain maalainen.

"Helsinki on minulle tärkeä, ja kiinnostuksen kohteeni ovat Helsingissä. Olen taide- ja designihminen ytimiäni myöten eikä luonto yksin riitä minulle inspiraation lähteeksi."

Taloa vahtinut kolmijalkainen Serge-koira hiipii kielloista huolimatta kohti Lahnajärven rantaa.

Ei olisi kannattanut, sillä takaisin pääsee vain pitkiä, jyrkkiä portaita. Raskasta on kipuaminen, sen on levättävä välillä.

Serge on ensimmäinen Mäenpään perustaman Stray Dog Cabaret -yhdistyksen adoptoima koira, joka on päässyt hoitoon Lahnajärvelle. Yhdistyksen nimi tulee pietarilaisesta kellarikabareesta, jota toimi 1900-luvun alussa.

Serge on elänyt Moskovassa ilman kotia ja perhettä, saanut haulin olkapäähänsä, jäänyt auton alle ja menettänyt vasemman takajalkansa. Se pääsi koiratarhalle ja välitti lopettamisen. Tosin ei sitä tarhassa hoidettukaan.

Venäjältä Sergen pelasti suomalainen eläinsuojeluyhdistys, joka toi koiran Mäenpäälle.

Tarkoitus on, että Serge on ensimmäinen monista kovan kohtalon katukoirista, jotka saavat hyvän loppuelämän - lyhyen tai pitemmän - Mäenpään luota Lahnajärveltä. Ne saavat ensimmäistä kertaa elämässään tarpeeksi ruokaa, lämpöä ja hoivaa. Seuraava seniorikoira on tulossa Viipurista.

Mäenpään koiralaumaan kuului entuudestaan kaksi muuta rescue-koiraa, Bambi Romaniasta ja Leika Pietarista.

Kun Heli Mäenpää miettii entistä minäänsä, ero nykyiseen on huima.

"Minähän olen ollut urbaani markkinointiammattilainen ja pitkään rakensin tosissani uraa. Nykyään menestyksen mittarini ovat täysin toiset."

Mäenpää työskenteli pitkään muun muassa mainostoimisto SEK & Greyssä mainonnansuunnittelijana ja lenteli kuvauskeikoilla ympäri maailmaa kolmasosan vuodesta.

"Mainonnan tekeminen delfinaariolle on ainoa asia, jota urallani kadun, nyt kun nykyisin olen eläinoikeusaktivisti. En enää ymmärrä, millä oikeudella me ihmiset alistamme ja kidutamme eläimiä ja käytämme niitä taloudellisesti hyväksemme."

Koirien hoitokodin perustamisella hän haluaa tehdä oman pienen osansa eläinten paremman kohtelun puolesta.

"Tein juuri testamentin, jossa kaikki omaisuuteni menee kahdelle eläinoikeusjärjestölle."

Lahnajärven talon on tarkoitus olla loppuelämän koti. Onneksi entiset asukkaat olivat rakentaneet sisäänkäyntiin rampin portaiden viereen.

"Täysosuma! Ramppi sopii hyvin vanhoille koirille ja vanhenevalle emännälle."

Maalla asuminen kiinnostaa suomalaisia yhä enemmän. Maaseudun Tulevaisuus -lehden viime vuonna tilaaman kyselyn mukaan lähes miljoona suomalaista miettii maallemuuttoa. Kaupunkimaisissa kunnissa joka kolmas asukas haaveilee maallemuutosta.

Mutta kiinnostus ei johda toimintaan.

Sitran tulevaisuusasiantuntija Mikko Dufva kertoo, että maallemuutto jää useimmiten haaveeksi - onhan tämänhetkinen kehitys Suomessa selvästi vastakkainen. Väestö keskittyy muutamaan suureen kasvukeskukseen.

Yhtälö, jossa kaupungistuminen kiihtyy ja jossa samalla haluttaisiin pitää koko Suomi asuttuna, on vaikea. Vastakkainasettelu kaupungin ja maaseudun välillä kärjistyy. Tosin harmaan sävyjä tarjoaa esimerkiksi monipaikkaisuus eli liikkuva elämäntapa.

Sen uskotaan yleistyvän. Sitrassa huomattiin jo vuosia sitten, että edelläkävijät hakevat elämäänsä tasapainoa, ja näiden etsijöiden mielestä hyvä elämä voisi löytyä maalta.

Maaseudun rauha vetoaa.

"Elämäntapa näyttää houkuttelevan erityisesti luovaa luokkaa; niitä ihmisiä, jotka toimivat myös kaupungeissa muutosvoimana", sanoo Citymaalaiset-työryhmä.

Citymaalaisuus on yksi tapa olla monipaikkainen. Citymaalaiset-termiä alkoi levittää työryhmä, johon kuuluvat Heli Mäenpää, Pauliina Seppälä ja Sirkku Varjonen. Naisia yhdistää kiinnostus yhteiskunnan kehitykseen.

Citymaalaisuutta ruokkii se, että etätyö jatkaa yleistymistään, verkkokaupoista voi tilata mitä vain ja ystävyyssuhteita ylläpidetään sosiaalisessa mediassa.

Viime syksynä perustetun Citymaalaiset-työryhmän ensimmäinen kunta-asiakas on Janakkala, jonne houkutellaan uusia asukkaita. Janakkala on palvelualtis ja avarakatseinen kunta tunnin päässä Helsingistä, työryhmä kehuu.

Sitran Megatrendit 2020 -selvityksessä korostuu huoli ilmastonmuutoksesta. On kiire jälleenrakentaa yhteiskunta ekologisesti kestäväksi.

Luonnonläheinen elämä maalla ei välttämättä ole ekoelämää.

"Monipaikkaisuus voi huonosti toteutettuna tarkoittaa esimerkiksi sitä, että yhdellä ihmisellä on useita vajaakäytöllä olevia asuntoja ja että liikenteen päästöt vain kasvavat", Dufva sanoo.

Mutta autoteknologian kehitys on nopeaa.

Kun kuluttajakäyttöön saadaan itseajavia sähköautoja, niin auton omistamisen sijaan ehkä ostetaan automatkoja.

Moni tulevaisuudentutkija on Dufvan mukaan yhtä mieltä siitä, että olemme siirtyneet postnormaaliin eli normaalin jälkeiseen aikaan.

Elämä on yhä ristiriitaisempaa ja yllätyksellisempää. Asiat pitää ajatella uudelleen. Myös asuminen.

"Ehkä sisäviljely ja kerrostaloihin sijoitetut kasvihuoneet yleistyvät. Samoin uudenlaiset kommuunit", Dufva sanoo.

Briteissä puhutaan mommuuneista (mommunes) eli sinkkuäitien kommuuneista.

"Meillä on Ouluun rakentumassa Suomen suurin kaikenikäisten asumisyhteisö."

Oululainen kymmenen kerrostalon Lipporanta on ajastaan edellä siinäkin, että se tarjoaa asukkaille palveluja personal trainerista talon palvelukoordinaattorin valmiiksi kilpailuttamaan siivoojaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Heli Mäenpää muutti Helsingistä metsän keskelle ja perusti saattohoitokodin hylätyille koirille - yhtä niistä oli jopa ammuttu

# data[].attributes.attachment_link.description
Kolmijalkainen koira vahtii taloa ja murisee vieraille. Serge on kokenut kovia eläessään Moskovan kaduilla eikä sillä ole mitään syytä luottaa ihmisiin. Harmaassa puutalossa kukkulan laella asuu sen uusi emäntä Heli Mäenpää, joka muutti Helsingin Kalliosta metsän keskelle. Samalla toteutui unelma maalla asumisesta ja koirien saattohoitokodista.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
The European Network for Rural Development (ENRD) - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Discover articles on:

Evaluation Activities in 2019

Towards the New Delivery Model: From the Croatian National Agriculture and Rural Development Strategy to the country's CAP Strategic Plan

Using evaluations as a way for strategic learning: Interview with the Lithuanian NRN

The Eleventh Good Practice Workshop: Appraising the intervention strategies under the CAP: experiences and outlook

# data[].attributes.attachment_link.title
The European Network for Rural Development (ENRD)

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover articles on: Evaluation Activities in 2019 Towards the New Delivery Model: From the Croatian National Agriculture and Rural Development Strategy to the country's CAP Strategic Plan Using evaluations as a way for strategic learning: Interview with the Lithuanian NRN The Eleventh Good Practice Workshop: Appraising the intervention strategies under the CAP: experiences and outlook

# data[].attributes.attachment_link.description
Here we report about ELARD's activities, events, meetings and news regarding rural development in Europe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sanna Marinin hallitusohjelman (2019) tavoitteena on, että Suomi on hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä ja ensimmäinen fossiilivapaa hyvinvointiyhteiskunta. Tämä edellyttää nopeutettuja päästövähennyksiä kaikilla sektoreilla sekä hiilinielujen vahvistamista.

Koska ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden kato ja ylikulutus ovat saman kestävyyskriisin eri puolia, hallitus pyrkii tarttumaan juurisyihin kokonaisvaltaisesti. Keinoihin kuuluvat uudet ilmastopoliittiset päätökset, lähes päästötön sähkön- ja lämmöntuotanto 2030-luvun loppuun mennessä sekä rakentamisen hiilijalanjäljen pienentäminen, kiertotalouden edistäminen ja ilmastoystävällinen ruokapolitiikka. Verotuksen painopistettä siirretään ympäristöhaittojen verottamiseen. Luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen pysäytetään uudistamalla luonnonsuojelulainsäädäntöä, vahvistamalla luonnon monimuotoisuuden suojelun rahoitusta ja edistämällä luonnonvarojen kestävää käyttöä.

Tavoitteen edistämistä ohjaa ilmasto- ja energiapoliittinen ministerityöryhmä, jonka puheenjohtajana toimii ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen. Hallituksen linjauksen mukaan ilmastopolitiikkaa tehdään avoimesti ja kansalaisia kuunnellen. Päästövähennykset toteutetaan sosiaalisesti ja alueellisesti oikeudenmukaisesti.

Keskeiset hankkeet

Ministerityöryhmän kokoonpano

Puheenjohtaja

Krista Mikkonen
ympäristö- ja ilmastoministeri

Jäsenet

Timo Harakka
liikenne- ja viestintäministeri

Ville Skinnari
Kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri

Mika Lintilä
elinkeinoministeri

Jari Leppä
maa- ja metsätalousministeri

Li Andersson
opetusministeri

Thomas Blomqvist
pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri

Pääsihteeri

Outi Honkatukia
ympäristöneuvos, ympäristöministeriö

Lisätiedot

Outi Honkatukia
ilmasto- ja energiapoliittisen ministerityöryhmän pääsihteeri
outi.honkatukia@ym.fi

Riikka Yliluoma
ympäristö- ja ilmastoministerin erityisavustaja
riikka.yliluoma@ym.fi

Riikka Lamminmäki
viestintäpäällikkö
riikka.lamminmaki@ym.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Ymparistoministerio > Hallituksen ilmastopolitiikka: kohti h

# data[].attributes.attachment_link.description
Sanna Marinin hallitusohjelman (2019) tavoitteena on, että Suomi on hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä ja ensimmäinen fossiilivapaa hyvinvointiyhteiskunta. Tämä edellyttää nopeutettuja päästövähennyksiä kaikilla sektoreilla sekä hiilinielujen vahvistamista. Koska ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden kato ja ylikulutus ovat saman kestävyyskriisin eri puolia, hallitus pyrkii tarttumaan juurisyihin kokonaisvaltaisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hackmakerin ja Omnia Education Partnershipin yhteistyössä järjestämä " The Education we want in Palestine" -Hackathon.

Sykettä SAPiin tapahtumat yhdessä SAP Finlandin ja SAP Finnish User group (SAPFinug) kanssa.

Mitä yrityksen tulee ymmärtää digitalisointiprosessista Havamax Oy:n toimitusjohtaja Hannu Vainio-Mattila? Tärkeää on ymmärtää tekniikan ja kommunikoinnin jatkuvan muutoksen tuomat tarpeet järjestelmiin ja ihmisiin. Digitalisaation tulisi auttaa ihmisiä työssään eli ...

Videon kuvaus ja editointi: Caravan Studio

Videon kuvaus ja editointi: Caravan Studio

# data[].attributes.attachment_link.description
Hackmakerin ja Omnia Education Partnershipin yhteistyössä järjestämä " The Education we want in Palestine" -Hackathon. Sykettä SAPiin tapahtumat yhdessä SAP Finlandin ja SAP Finnish User group (SAPFinug) kanssa. Mitä yrityksen tulee ymmärtää digitalisointiprosessista Havamax Oy:n toimitusjohtaja Hannu Vainio-Mattila? Tärkeää on ymmärtää tekniikan ja kommunikoinnin jatkuvan muutoksen tuomat tarpeet järjestelmiin ja ihmisiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Leader on paikallisen kehittämisen moottori by Aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI

# data[].attributes.headline
Symbioosi tuo ihmiselle elämänlaatua ja elinkeinoille elinvoimaa

# data[].attributes.subject
Symbioosi tuo ihmiselle elämänlaatua ja elinkeinoille elinvoimaa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiedote - Maaseutuympäristö

18.2.2020

Maaseudut ja kaupungit ovat enemmän kuin yhteistyössä. Eri alueiden symbioosia eli täydellistä riippuvaisuutta toisistaan tarkastellaan MTK:n WSP Finland Oy:ltä tilaamassa selvityksessä. -Haluamme kymmenen tutun ilmiön kautta kirkastaa sitä, kuinka tärkeää on huolehtia Suomen eri alueiden kehittämisestä, kertoo MTK:n elinkeinojohtaja Marko Mäki-Hakola.

Maaseutujen ja kaupunkien symbioosi tarkoittaa niiden välistä moniulotteista vuorovaikutusta, josta molemmat osapuolet hyötyvät. Kaupunkien ja maaseutujen vastakkainasettelu ei ole hedelmällistä, sillä ilman niiden välistä symbioosia systeemi ei toimi. Symbioosi on välttämätöntä yhteiskunnalle.

Selvityksessä on tarkasteltu kaupunkien ja maaseutujen välistä symbioosia kymmenen elementin kautta. Elementit ovat toisiaan läpileikkaavia, mutta jokaisesta niistä voi löytää omia, uniikkeja näkökulmiaan. Yhteistä kaikille elementeille on se, että jokaisessa kaupungit ja maaseudut vuorovaikuttavat aktiivisesti keskenään.

MTK:n elinkeinojohtaja Marko Mäki-Hakola korostaa sitä, että kaupunkien ja maaseutujen vastakkainasettelu on tarpeetonta. Ne ovat toisistaan riippuvaisia ja toisistaan hyötyvä kokonaisuus, joka elää tiiviissä vuorovaikutuksessa, symbioosissa. Selvitys valottaa erilaisien esimerkkien avulla myös sitä, miten asumisen, työssäkäynnin ja elämäntapojen ilmiöt näkyvät maaseudun ja kaupunkien välisessä vuorovaikutuksessa.

-Kaupunkien päästövähennystavoitteet eivät onnistu ilman maaseudun tuottamia biopohjaisia, uusiutuvia raaka-aineita. Kaupunkien rakentaminen on elinvoimaisen kiviainestuotannon ja hankinnan varassa. Pirkanmaata ympäröivä maaseudun kiviainestuotanto tuottaa kaupunkien rakentajien kipeästi kaipaamat kiviraaka-aineet, Mäki-Hakola luettelee.

- Matkailu on globaalisti kasvava bisnes ja Suomen houkuttelevuus matkailumaana on paljon kiinni kaupunkien ja maaseudun yhteistyöstä. Heinäkuussa väestö maaseudulla moninkertaistuu ja vastaavasti kaupungeissa vähenee. Tämä tulee huomioida muun muassa palveluita suunniteltaessa.

Symbioosin kymmenen elementtiä ovat kaikille tuttuja ja sisältävät perustarpeemme elintarvikkeista puhtaaseen veteen sekä asumisesta energiaan ja rakentamiseen.

- Maaseudun ja kaupunkien symbioosi ei ole uusi asia. Jopa pääkaupunkiseudun laadukas raakavesi tulee sekin Salpausselän pohjoispuolelta. Yli miljoona kaupunkilaista voi nauttia maailman puhtaimmasta suomalaisesta vedestä Päijännetunnelin ansiosta, Mäki-Hakola sanoo.

Suomenkielinen selvitys kokonaisuudessaan täältä.

Englanninkielinen selvitys täältä.

Ruotsinkielinen selvitys täältä.

Marko Mäki-Hakola

elinkeinojohtaja

ryhmän yleisjohto, alue-, rakenne- ja maaseutupolitiikka, liikenneinfrastruktuuri, väylät, innovaatiopolitiikka, hanketoiminta, elinkeino- ja yrittäjyysvaliokunta

+35820 413 3701

+35840 502 6810

# data[].attributes.attachment_link.title
Maaseutujen ja kaupunkien symbioosi tuo ihmiselle elämänlaatua ja elinkeinoille elinvoimaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Maaseudut ja kaupungit ovat enemmän kuin yhteistyössä. Eri alueiden symbioosia eli täydellistä riippuvaisuutta toisistaan tarkastellaan MTK:n WSP Finland Oy:ltä tilaamassa selvityksessä. -Haluamme kymmenen tutun ilmiön kautta kirkastaa sitä, kuinka tärkeää on huolehtia Suomen eri alueiden kehittämisestä, kertoo MTK:n elinkeinojohtaja Marko Mäki-Hakola.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuntaliitto on julkaissut tukipaketin kuntien ilmastotyön tueksi. Paketin video ja opas on tarkoitettu tukemaan kuntien johtoa ja päätöksentekijöitä ilmastotyön hahmottamisessa ja suunnittelemisessa.

Ilmastonmuutos ja kunnat - opas kuntien ilmastotyön tueksi on erityisesti kuntien johdolle ja viranhaltijoille suunnattu opas, jonka tarkoituksena on toimia johdatuksena ilmastotyölle. Opas antaa kattavan kokonaiskuvan kunnista ilmastotoimijoina, kunnan eri sektoreiden merkityksestä ja mahdollisuuksista toimia.

- Käytännön työ ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi tehdään paikallisella tasolla. Kunnat ovat kuitenkin erilaisia ja jokainen tekee ilmastotyötä omista lähtökohdistaan käsin. Tukipaketin on tarkoitus antaa jokaiselle kunnalle ajatuksia ja keinoja oman ilmastotyön kehittämiseen, kertoo ilmastoasiantuntija Pauliina Jalonen.

Kunnissa tehdään päivittäin lukuisia päätöksiä, joilla on joko suoria tai epäsuoria vaikutuksia ilmastoon. Reilun kahden minuutin mittainen piirrosvideo antaa kokonaiskuvan siitä, mistä kuntien ilmastotyön kokonaisuus muodostuu.
Lataa maksuton Ilmastonmuutos ja kunnat - opas kuntien ilmastotyön tueksi Katso ilmastovideo tästä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten ilmastonmuutokseen voidaan vaikuttaa kunnissa? Tukipaketti kuntien ilmastotyön tueksi julkaistu

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntaliitto on julkaissut tukipaketin kuntien ilmastotyön tueksi. Paketin video ja opas on tarkoitettu tukemaan kuntien johtoa ja päätöksentekijöitä ilmastotyön hahmottamisessa ja suunnittelemisessa. Ilmastonmuutos ja kunnat - opas kuntien ilmastotyön tueksi on erityisesti kuntien johdolle ja viranhaltijoille suunnattu opas, jonka tarkoituksena on toimia johdatuksena ilmastotyölle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kestävä Tampere 2030 -tiekartta

Tampere on asettanut tavoitteekseen olla hiilineutraali kaupunki vuonna 2030. Tavoitetta on valmisteltu laajassa yhteistyössä, jossa koottiin kaupungin energia-, ilmasto- ja resurssiviisaustavoitteita ja toimenpiteitä tiekartaksi sekä tehtiin analyysiä nykytilasta.

Tiekartta päivitetään vuoden 2019 aikana.

Kestävä Tampere 2030 -linjauksia toteutetaan osana Smart Tampere -ohjelmaa yhteistyössä kaupungin palvelualueiden ja -ryhmien, liikelaitosten ja tytäryhteisöjen sekä muiden kaupungin sidosryhmien kanssa. Ohjelmassa määritellään toimenpiteet yhdessä yhteistyökumppaneiden kanssa ja käynnistetään projekteja niiden toteuttamiseksi. Keskeistä on myös ilmaston kannalta myönteisten ratkaisujen etsiminen sidosryhmien kanssa yhteisillä kehitysalustoilla.

Kestävä Tampere 2030 -ohjelma

Kohti hiilineutraalia kaupunkia - näkökulmia tavoitteeseen -seminaari

Kaupunginvaltuuston, kaupunginhallituksen, yhdyskuntalautakunnan ja elinvoima- ja osaamislautakunnan jäsenille sekä konsernin johdolle järjestettiin 22.2.2018 seminaari, jossa tuotiin esiin eri näkökulmia tavoitteen saavuttamiseksi. Seminaarissa kuultiin esityksiä muun muassa energiaan, liikenteeseen, kaupunkisuunnitteluun ja rakentamiseen liittyen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestävä Tampere 2030 -tiekartta Tampere on asettanut tavoitteekseen olla hiilineutraali kaupunki vuonna 2030. Tavoitetta on valmisteltu laajassa yhteistyössä, jossa koottiin kaupungin energia-, ilmasto- ja resurssiviisaustavoitteita ja toimenpiteitä tiekartaksi sekä tehtiin analyysiä nykytilasta. Tiekartta päivitetään vuoden 2019 aikana. Kestävä Tampere 2030 -linjauksia toteutetaan osana Smart Tampere -ohjelmaa yhteistyössä kaupungin palvelualueiden ja -ryhmien, liikelaitosten ja tytäryhteisöjen sekä muiden kaupungin sidosryhmien kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Megatrendit 2020 pureutuu alkaneeseen vuosikymmeneen: Miltä vuosikymmen näyttää? Mitkä kehityskulut vaikuttavat voimakkaimmin tulevaisuuteemme ja minkälaisia jännitteitä eri megatrendien välillä on? Mistä kysymyksistä meidän pitäisi keskustella juuri nyt?

Megatrendien tarkastelu on olennainen osa Sitran ennakointityötä ja tulevaisuustalon analyysia toimintaympäristöstään. Megatrendit luovat kokonaiskuvan Suomen kannalta merkittävistä yhteiskunnallisista muutoksista.

Megatrendi Useista ilmiöistä koostuva yleinen kehityssuunta, laaja muutoksen kaari, kuten esimerkiksi ekologinen kestävyyskriisi. Megatrendien nähdään usein tapahtuvan globaalilla tasolla ja kehityssuunnan uskotaan usein jatkuvan samansuuntaisena. Megatrendi on useista ilmiöistä koostuva yleinen kehityssuunta, laaja muutoksen kaari. Niiden nähdään usein tapahtuvan globaalilla tasolla ja kehityssuunnan uskotaan usein jatkuvan samansuuntaisena. Megatrendit eivät ole yllättäviä: ne ovat tuttuja asioita, muutoksia, jotka tapahtuvat jo nyt ja suurella todennäköisyydellä myös huomenna. Ne antavat hyvän kuvan laajoista tulevaisuuden muutoksista, joita on hyvä lähteä tarkentamaan tarkemmilla trendeillä, heikoilla signaaleilla ja jännitteiden tarkastelulla.

Megatrendit 2020 -päivityksessä on aiempaa enemmän tuotu esille kehityssuuntien välisiä kytköksiä ja jännitteitä sekä avattu trendien mahdollisia vaikutuksia. Tulevaisuus ei välttämättä toteudu suoralinjaisesti jonkin trendin mukaisesti, vaan trendien välillä olevat jännitteet voivat muokata kehityksen suuntaa. Megatrendeihin liittyvät jännitteet osoittavat, ettei tulevaisuus ole etukäteen määritelty. Siksi siihen voi vaikuttaa nykyhetken toimilla ja päätöksillä.

Sitra on julkaissut listauksia megatrendeistä vuodesta 2011 asti. Viimeisin päivitys on vuodelta 2017. Pelkistä listauksista on vuosien mittaan siirrytty yhä enemmän kirjoituksiin, jotka avaavat megatrendejä, niihin liittyviä ilmiöitä ja ilmiöiden välisiä kytköksiä. Tämä selvitys jatkaa samalla linjalla ja pyrkii tukemaan tulevaisuuden kehityssuuntien tulkintaa ja ymmärtämistä oman elämän kannalta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Megatrendit 2020 pureutuu alkaneeseen vuosikymmeneen: Miltä vuosikymmen näyttää? Mitkä kehityskulut vaikuttavat voimakkaimmin tulevaisuuteemme ja minkälaisia jännitteitä eri megatrendien välillä on? Mistä kysymyksistä meidän pitäisi keskustella juuri nyt? Megatrendien tarkastelu on olennainen osa Sitran ennakointityötä ja tulevaisuustalon analyysia toimintaympäristöstään. Megatrendit luovat kokonaiskuvan Suomen kannalta merkittävistä yhteiskunnallisista muutoksista.

# data[].attributes.headline
Kestävä Tampere 2030 -kohti hiilineutraalia kaupunkia

# data[].attributes.subject
Kestävä Tampere 2030 -kohti hiilineutraalia kaupunkia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Turun yliopiston opiskelijalähettiläiden podcast
Studycast - opiskelijaelämää Turun yliopistossa
Rennossa Studycast - opiskelijaelämää Turun yliopistossa -podcastissa yliopiston opiskelijalähettiläät eri aloilta jutustelevat opinnoista, opiskelijaelämästä ja tulevaisuuden työnäkymistä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Turun yliopiston opiskelijalähettiläiden podcast Studycast - opiskelijaelämää Turun yliopistossa Rennossa Studycast - opiskelijaelämää Turun yliopistossa -podcastissa yliopiston opiskelijalähettiläät eri aloilta jutustelevat opinnoista, opiskelijaelämästä ja tulevaisuuden työnäkymistä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Artikkeli - Jäsenyys

2.12.2019

MTK:n #maaltavastaajat on moderni "radiokuunnelma", jossa teemoina mm. kotimainen ruoka, ajankohtaiset asiat, tuotantosuuntaiset katsaukset, maaseutuyrittäjyys ja edunvalvonta. Podia työstävät Henrietta Dahlman ja Heidi Siivonen. Ehdota aiheita MTK:n facebook-sivulla tai sähköpostitse. Jaksoja julkaistaan noin 3 viikon välein.

Kuuntele MTK:n omaa Maaltavastaajat-podcastia työn ohessa puhelimestasi

Maaltavastaajat-podcast on MTK:n oma ajankohtaiskatsaus. Uusia podcast-jaksoja ilmestyy noin kahden viikon välein, ja jaksojen teemoissa otetaan monipuolisesti huomioon koko maa- ja metsätalousala sekä ajankohtaiset ilmiöt. Helpoiten kuuntelet podcastin suoraan puhelimellasi MTK:n sähköisestä jäsenkortista. Maaltavastaajat löytyy myös osoitteesta soundcloud.com/maaltavastaajat. Palvelu on helppokäyttöinen, ja podcastien kuuntelu on maksutonta. Voit kuunnella podcastia myös esimerkiksi iPhonen podcast-sovelluksella tai muilla podcast-sovelluksilla. Podcastien kuuntelu on mahdollista koska vain, luurit korville ja traktorin selkään.

Kuuntele Maaltavastaajat-podcastia

aiheet: viestintä ja yhteydet

# data[].attributes.attachment_link.description
MTK:n #maaltavastaajat on moderni "radiokuunnelma", jossa teemoina mm. kotimainen ruoka, ajankohtaiset asiat, tuotantosuuntaiset katsaukset, maaseutuyrittäjyys ja edunvalvonta. Podia työstävät Henrietta Dahlman ja Heidi Siivonen. Ehdota aiheita MTK:n facebook-sivulla tai sähköpostitse. Jaksoja julkaistaan noin 3 viikon välein. MTK:n #maaltavastaajat on moderni "radiokuunnelma", jossa teemoina mm. kotimainen ruoka, ajankohtaiset asiat, tuotantosuuntaiset katsaukset, maaseutuyrittäjyys ja edunvalvonta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EU:n seuraavan ohjelmakauden 2021-2027 valmistelu etenee parhaillaan monella tasolla rakentamalla uusia strategioita. Leader-ryhmän kehittämisstrategia laaditaan yhdessä alueen asukkaiden kanssa. Sen tavoitteena on ohjata Leader-ryhmän henkilöstön ja hallituksen toimintaa tehtäessä päätöksiä rahoitettavista hankkeista.

Leader Pohjois-Satakunta järjesti tilaisuuden uuden rahoituskauden strategian valmisteluun. Tilaisuus antoi visioita tulevaan ja sai aikaan keskusteluja. Idearyöpyt tulevaisuuteen antoivat varmasti kaikille paikalle olleille paljon eväitä uuden strategian valmisteluun. Tavoitteena onkin, että strategia on oman alueensa näköinen.

Leader Pohjois-Satakunnan strategia punaisena lankana kuntien strategioihin

Tilaisuuden innostajana oli Pauli Pukaralammi. Hän oli tehnyt hyvän taustatyön Pohjois-Satakunnan alueesta lukemalla alueen kuntien strategiat. Hän koki, että kuntien strategiat olivat kirjavia ja osa vanhentuneita. Pukaralammi haastoikin kuntia löytämään yhteisiä nimittäjiä, eikä vain keskittymään omaan kuntaansa.

Seutukunnalla on yksi iso vetovoima tekijä, Geopark, joka yhdistää 10 kuntaa. Tulevaisuudessa kuntien strategioissa voisi olla enemmän seutukuntaa kehittäviä asioita. Pukaralammin viesti olikin, etteivät kunnat ole kilpailijoita vaan tekevät yhteistyötä seutukunnan parhaaksi!

Alueen Leader-strategia tulisi olemaan seutukuntaa yhdistävä tekijä. Strategia olisi näkymä seutukunnasta tulevaisuudesta. Se antaisi perustan yrityksille alueesta. Pukaralammin mukaan yrittäjienkin olisi helpompi laatia strategia, kun seutukunnalla olisi selkeä suunta. "Strategia tulisi antamaan suunnan yrittäjille investoida ja kehittää," Pukaralampi toteaa.

Megatrendit ja hiljaiset signaalit tarvitsevat mukaan alueen arvot

Jotta strategiaan sitouduttaisiin, kannattaa arvot tehdä näkyväksi, sillä ne sitouttavat myös toimintaan. Arvot tuovat luottamusta omaan tekemiseen ja organisaatioon. Pukaralammi nosti esiin turvallisuuden. "Erityisesti turvallisuutta tulisi ajatella arvona, nuoret aikuiset arvostavat turvallisuuden tunnetta!" Esimerkkinä hänellä oli Ranska, jossa on nähtävissä maaseudulle myönteisiä hiljaisia signaaleja. Tällä hetkellä siellä nuoret muuttavat maalle, luontoon ja rauhaan. Lasten turvallisuus on nuorille milleniaaneille tärkeää. Pienet koulut voivat olla alueen vetovoimatekijä. Mutta se edellyttäisi, että on olemassa toimivat liikenneyhteydet.

Monet organisaatiot tarjoavat mahdollisuuden etätyölle, työn tekeminen onnistuu myös kunnista. Paikallisjuna olisi mahdollisuus, joka voisi hyödyntää Pohjois-Satakunnassa olemassa olevaa rataverkkoa. Pukaralammi peilaakin sitä Sitran megatrendiin, jossa liikenne palvelullistuu ja sähköistyy, ja itseohjautuvat kulkuvälineet tulevat osaksi liikenteen kokonaisjärjestelmää. Hän näkee, että tulevaisuudessa sähköbussit kulkevat ja ihmiset käyttävät julkisia, sekä hyödynnetään olemassa olevia sovelluksia ja palveluja. Pukaralammi muistuttaa useaan otteeseen, että seutukunnan strategiaan pitää laittaa näkyville liikenneyhteydet.

Yhdessä tekeminen syntyy luonnosta ja ihmisistä

Alhaalta ylöspäin kehittäminen on Leader-toiminnan perusta. Se perustuu ajatukseen asukkaista oman alueensa parhaina asiantuntijoina ja kehittäjinä. Staregiatyöhön olisi hyvä löytää muutama rebelli, luova ihminen, jolla on niitä hullujakin idoita. Pauli Pukaralammi haastoi miettimään ideoita, jotka eivät välttämättä pääse toteutukseen asti. Myönteinen asenne on kaiken lähtökohtana. "Kehittäjiltä pitää poistaa sana minä, pitäisi käyttää vain sanaa me. Sillä saadaan tunne, että tehdään yhdessä alueen hyväksi," Pukaralammi kannusti. Pohjois-Satakunnan suuntaa tulevaisuuteen näyttämässä ovat yhdessä tekeminen ja luonto.

Strategiatyö jatkuu teemaryhmissä kevään aikana. Leader-Pohjois-Satakunnan kymmenessä kunnassa käydään myös ennen kesää ja lisäksi strategiatyötä pidetään esillä eri yhteyksissä eri puolilla aluetta. Työ jatkuu syksyllä ja valmista pitäisi olla vuoden 2021 alkupuolella. Sen jälkeen Maa- ja metsätalousministeriö pisteyttää strategiat, valitsee Leader-alueet ja tekee alustavan päätöksen määrärahoista vuosille 2021-2027.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pitovoimaa - Alueen asukkaat tulevaisuuden rakentajina

# data[].attributes.attachment_link.description
EU:n seuraavan ohjelmakauden 2021-2027 valmistelu etenee parhaillaan monella tasolla rakentamalla uusia strategioita. Leader-ryhmän kehittämisstrategia laaditaan yhdessä alueen asukkaiden kanssa. Sen tavoitteena on ohjata Leader-ryhmän henkilöstön ja hallituksen toimintaa tehtäessä päätöksiä rahoitettavista hankkeista. Leader Pohjois-Satakunta järjesti tilaisuuden uuden rahoituskauden strategian valmisteluun. Tilaisuus antoi visioita tulevaan ja sai aikaan keskusteluja.

# data[].attributes.body
Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus)
Jere Talvitie
maaseudun kehittämisen asiantuntija, ohjelmavastaava

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alkuvuodesta 2020 maailma oli kenties avoimempi ja pienempi kuin koskaan. Globalisaation myötä keskinäisriippuvuus on lisääntynyt ja mahdollisuudet tavaroiden, ihmisten ja ajatusten liikkumiselle lisääntyneet. Globalisaatio ja vapaat markkinat ovat suosineet jo vuosikymmenten ajan tuotannontekijöiden kasautumista paikkoihin, joissa niillä on käytössään runsaasti työvoimaa, raaka-aineita, korkeaa osaamista ja läheiset etäisyydet suuriin asiakasmääriin.

Globalisaatiossa ovat pärjänneet suuret kaupungit ja ilmiötä on luonnehdittu monella tapaa. Muuan Richard Florida luonnehti globalisaation aikaista maailmaa piikikkääksi (Spiky World)[1]. Piikikkäässä maailmassa alueiden väliset erot pikemminkin kasvavat kuin tasoittuvat. Myös kotimaisia väestöennusteita katsoessa huomaa, että kaupungistuminen megatrendinä jatkaa kasvuaan ja näin varmasti tulee jatkossakin tapahtumaan.

Suomalaisista kuitenkin yhä kolmasosa asuu maaseudulla, johon lukeutuu jopa 95 % maamme pinta-alasta. Megatrendien ohella on kehittynyt vastavirtoja, jotka tukevat maaseudun elinkeinollisia mahdollisuuksia. Kokonaiskuva ei siis ole mustavalkoinen. Vastavirtoihin lukeutuvat muun muassa lähimatkailun ja lähellä tuotetun ruoan ja hyödykkeiden suosion kasvaminen. Etenkin ilmastonmuutoksen näkökulmasta maaseutu tarjoaa lukuisia mahdollisuuksia niin biotalouden kuin puhtaan elinympäristön näkökulmasta. Laajakaistahankkeet ja sujuvat tietoliikenneyhteydet puolestaan tukevat monipaikkaisuutta ja lisäävät edelleen mahdollisuuksia paikkariippumattomaan työskentelyyn.

Viime päivien aikana koronavirus on koetellut avointa maailmaa ja näyttää siltä, että ihmisten ja tavaroiden pysähtyminen ajaa markkinat vaikeaan tilanteeseen. Samalla pandemia osoittaa, kuinka haavoittuvainen nykyinen järjestelmämme onkaan. Kun puhutaan ruoasta ja elämisen kannalta tarvittavista perushyödykkeistä, tuskin kukaan toivoo, että olemme kansakuntana riippuvaisia muista. Kukaan ei tiedä millaisia rakennemuutoksia on tiedossa, mutta on todennäköistä, että kotimaisen ja eurooppalaisen tuotannon merkitys jatkossa korostuu.

EU:n yhteisen maaseutupolitiikan kuluneen ohjelmakauden (2014-2020) aikana olemme mahdollistaneet maaseuturahaston avulla positiivista kehitystä maaseudulla ja jatkamme kehittämistyötä myös jatkossa. Yritystukien avulla on kohennettu yritysten toiminnan laatua, työllisyyden säilymistä ja uusien tuotteiden sekä palveluiden laatimista. Hanketukien avulla puolestaan on edistetty maaseudun toimijoiden verkostomaista yhteistyötä.[2] Huhtikuun aikana valmistuvan ulkoisen arvioinnin perusteella esimerkiksi yritystuet on onnistuttu varsin hyvin kanavoimaan ydin- ja harvaanasutulle maaseudulle.

Kevään ja kesän aikana tulemme keräämään Pirkanmaan maaseudun kehittäjiltä ja kehittäjäorganisaatioilta ideoita tulevan ohjelmakauden tavoitteiksi. Pysykäähän siis kuulolla ja jatketaan yhteistyötä digitaalisten välineiden avulla.

Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus)
Jere Talvitie
maaseudun kehittämisen asiantuntija, ohjelmavastaava
puh. 0295 036116
jere.talvitie(at)ely-keskus.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkuvuodesta 2020 maailma oli kenties avoimempi ja pienempi kuin koskaan. Globalisaation myötä keskinäisriippuvuus on lisääntynyt ja mahdollisuudet tavaroiden, ihmisten ja ajatusten liikkumiselle lisääntyneet. Globalisaatio ja vapaat markkinat ovat suosineet jo vuosikymmenten ajan tuotannontekijöiden kasautumista paikkoihin, joissa niillä on käytössään runsaasti työvoimaa, raaka-aineita, korkeaa osaamista ja läheiset etäisyydet suuriin asiakasmääriin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eläimistä saatavat sivutuotteet ja niistä johdetut tuotteet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhteinen maatalouspolitiikka on käynyt läpi useita uudistuksia. Seuraavan uudistuksen valmistelu on jo alkanut. Sen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2021 alusta.
Politiikan uudistuksessa korostuvat erityisesti ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, eläinten hyvinvointi sekä uusien viljelijöiden saaminen alalle. Viljelijöiden tulotason ylläpitäminen, maaseudun kehittäminen ja riskienhallinnan kehittäminen ovat myös uudistuksen painopisteitä.

Maa- ja metsätalousministeriö on asettanut neljä työryhmää valmistelemaan EU:n yhteisen maatalouspolitiikan (CAP) seuraavan rahoituskauden (2021-2027) kansallista strategista suunnitelmaa (CAP-suunnitelma) EU:n asettamien tavoitteiden pohjalta. Työssä tullaan kuulemaan laajasti eri sidosryhmiä. Ahvenanmaata koskevia kysymyksiä tullaan käsittelemään erillisessä työryhmässä.

CAP-suunnitelma kattaa nykyisen rahoituskauden maaseutuohjelman, suorat tuet ja osittain maatalouden markkinatuet. CAP-suunnitelman sisällöstä päättää Suomessa valtioneuvosto ja EU:ssa Suomen suunnitelman hyväksyy komissio. CAP-suunnitelmassa kuvataan maatalous- ja maaseutupolitiikan tavoitteet ja toimenpiteet niiden saavuttamiseksi.

Työryhmät valmistelevat CAP-suunnitelmaa varten esityksiä maataloustuotannon, markkinoiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteistä sekä näiden toimenpiteiden hallinnoinnista. Työryhmien esityksiä käsitellään maa- ja metsätalousministerin johtamassa CAP27-strategiaryhmässä.

Ministeriön tavoitteena on sidosryhmien laaja osallistaminen. Työryhmien kokousten lisäksi sidosryhmille järjestetään työpajoja ja keskustelutilaisuuksia, joista saadaan aineksia valmisteluun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhteinen maatalouspolitiikka on käynyt läpi useita uudistuksia. Seuraavan uudistuksen valmistelu on jo alkanut. Sen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2021 alusta. Politiikan uudistuksessa korostuvat erityisesti ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, eläinten hyvinvointi sekä uusien viljelijöiden saaminen alalle. Viljelijöiden tulotason ylläpitäminen, maaseudun kehittäminen ja riskienhallinnan kehittäminen ovat myös uudistuksen painopisteitä.