# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1mEprbinU88H6u4vR78KO6Qv5448BjQ_HjZYRGpljEAA/viewform

# data[].attributes.body
Pagramančio regioninis parkas įkurtas siekiant išsaugoti Akmenos – Jūros upių santakos slėnių ir miškų kraštovaizdį, jo gamtinę ekosistemą, kultūros paveldo vertybes. Pagramančio RP plotas – 13 644 ha.Pagramančio kraštas pasižymi sena, įdomia istorija ir kultūra. Archeologinės vertybės – piliakalniai mena XIVa. lietuvių kovas su kryžiuočiais. Ant Jūros ir Akmenos upių krantų stūksantys piliakalniai sudarė žemaičių krašto gynybinę grandinę. Ant Dapkiškių, Pagramančio, Biržų lauko, Indijos, Matiškių ir kt. piliakalnių stovėjo kunigaikščių pilys, todėl šios vietovės apipintos įspūdingomis legendomis.Parke aptinkama vertingų augalų ir gyvūnų bendrijų. Vertos dėmesio raiškios ir įspūdingos Genių, Lengvenių atodangos, upių slėniai bei raguvynai.Parke įrengti pažintiniai – mokomieji pėsčiųjų takai: Plynosios aukštapelkės, Lylavos hidrografinio draustinio, Akmenos kraštovaizdžio draustinio ir Dabrupės pažintiniai takai. Poilsiautojų patogumui yra įrengta poilsiavietė prie Balskų užtvankos, tinkanti vandens turizmui,  prie Ringių kaimo  bei ,, Lakštingalų slėnis ”.

http://taurageinfo.lt/lt/saugomos-teritorijos-37/pagramancio-regioninis-parkas-38

# data[].attributes.body
Pagal Lietuvos floristinio-fitocenologinio rajonavimo schemą parko teritorija patenka i Pabaltijo baltmiškinių eglynų provinciją, Rytų paprovinciją, Žemaičių pietvakarių – šiaurės-vakarų rajoną. Regioniniame parke paplitę įvairūs miškai: pietų taigos krūmokšniniai eglynai (picea abies) minkštieji lapuočiai-beržas (betula pendula), drebulė (populus tremula), juodalksnis (alnus incana) bei žaliasamaniai pušynai (pinus sylvestris) su eglių priemaiša. Iš atskirų medynų rūšių parke sutinkami ir paprastieji ąžuolai (Ouercus robur).

Visas regioninis parkas patenka i vieną didžiulį miško masyvą, vadinamą „Pagramančio miškai“.

Ypatingai turtinga augalija Plynosios aukštapelkės telmologiniame draustinyje ir Tyrelių miške. Šių teritorijų eglynuose ir minkštalapių lapuočių miškuose bei aukštapelkėje palankios sąlygos vešėti įvairiarūšei florai ir faunai. Čia auga brandūs eglynai, juodalksnynai, beržynai, drebulynai, ąžuolynai. sutinkamos retųjų augalų: kupstinės kūlingės (Trichophorum caespitosum) (L.)(Hartm.), paprastojo kardelio (Gladiolus imbricatus L.), paprastosios vandens lelijos (Nymphaea alba L.), boloninio katilėlio (Campanula bononietisis L.), meškinio česnako (Allium ursinum L.), gležnalapės nerties (Ceratoophyllium submersum L.) ir kitos augimvietės.
http://pagramantis.am.lt/VI/index.php#r/175

# data[].attributes.body
Gausi gyvūnija Plynosios aukštapelkės telmologiniame draustinyje ir Tyrelių miške. Čia aptinkama retų ir nykstančių paukščių: juodojo gandro (Ciconia nigra L.) erelio rėksnio (Agnita pomarina C.L.Brekm), vapsvaėdžio (Pernis apivorus L), gervės (Grus,grus L.), tetervino (Lyrurus tetriks L.), baltnugario genio (Dendrocopos lencotos Bechst), pilkosios meletos (Picus canus L.) ir kt. lizdavietės ir perimvietės; Raudonosios knygos drugių populiacijos bei retų žinduolių: baltojo kiškio (Lepus timidus L.), ūdros (Lutra, lutra L.) gyvenamos vietos.

Akmenos upės salpinio slėnio natūraliose pievose ir miškinguose šlaituose aptinkami retų, nykstančių gyvūnų: didžiojo dančiasnapio (Mergus merganser L.), vapsvaėdžio (Pernis apivorus L.) žaliosios meletos, tulžio lizdavietės bei retųjų drugių populiacijos.
http://pagramantis.am.lt/VI/index.php#r/17

# data[].attributes.body
http://pagramantis.am.lt/VI/files/Image/parko%20schema%20galutine%20A2.jpg

# data[].attributes.body
Pažintį su Pagramančių regioninio parko teritorija pradėjome nuo Lakštingalų slėnio – poilsiavietės, iškart kritusios į akis itin išpuoselėta aplinka. Žalumos apsuptyje ramiai tyvuliavo tvenkinukų vanduo, pasipuošęs įspūdingomis vandens lelijomis ir mediniais tilteliais, savo ūksmingą pavėsį nuo saulės kaitros siūlė tvarkingos pavėsinės, o rūpestingai nutiesti takeliai taip ir traukė pasivaikščioti ir pasigrožėti supančios gamtos grožiu.
Ši Tauragės rajono Alijošiškės kaime esanti poilsiavietė dar prieš metus buvo paskendusi technikos gausme – vyko jos renovacija. Pasitelkus ES ir savas lėšas, atnaujinti takeliai, suremontuoti seni tiltukai bei pavėsinės ir iškilo nauji, visur pristatyta suolelių ir staliukų, atsirado papildoma mašinų stovėjimo aikštelė. Tačiau labiausiai, ko gero, pagalvota apie jauniausius lankytojus: jiems įrengtos puikios žaidimų aikštelės su supynėmis ir laipynėmis, su įvairiausiais įrenginiais, po kuriuos galima karstytis, nuo kurių šokinėti, kurie sukasi, linguoja į šalis.
http://www.15min.lt/pasaulis-kiseneje/naujiena/per-lietuva/viesnage-akmenos-ir-juros-kraste-642-352055

# data[].attributes.body
Regioninis parkas vakarų Lietuvoje, Šilalės rajono ir Tauragės rajono savivaldybių teritorijose. Parkas įsteigtas 1992 m. rugsėjo 24 d. siekiant išsaugoti vertingąAkmenos ir Jūros upių santakos slėnių bei miškų kraštovaizdį, jo gamtinę ekosistemą bei kultūros paveldo vertybes, sudaryti sąlygas turizmui ir rekreacijai, išsaugoti ypač vertingus gamtos požiūriu Jūros vidurupio ir Akmenos žemupio kraštovaizdį, Plynosios pelkės biocenozę.

Parko plotas – 13644 ha. Parko teritorija apima Akmenos ir Jūros upių santaką su gretimomis teritorijomis (Akmenos upės ilgis parko teritorijoje 29 km, o Jūros upės – 38 km) ir priklauso Šilalės rajono (47 km²) ir Tauragės rajono (90 km²) savivaldybėms. Parko direkcija ir slėnis – Alijošiškėse.

Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Pagraman%C4%8Dio_regioninis_parkas

# data[].attributes.body
Šaltinis: http://kazkoksdalykasgeografija.weebly.com/uploads/4/8/0/1/48014149/6803960.jpg?519

# data[].attributes.body
1. Valstybė
2. Geografinė padėtis
3. Reljefo ypatumai
4. Klimatas
5. Augalija ir gyvunija (geografinės zonos)
6. Vidaus vandenys (upės, ežerai)
7. Saugomos teritorijos, jų svarba, apsauga
8. Vieną saugomą teritorija apibūdinanti plačiau...