# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/10P0AUoKX0_IXVaKHnLR4pZ2El81CsU7X16YxrsWiXfQ/edit

https://docs.google.com/presentation/d/1PMKijBRZP4n-yYJ24LaOJaOEYTZ2TUCFy1xQC2ikOI4/edit#slide=id.p3

# data[].attributes.body
Šaltinis:https://www.youtube.com/watch?v=hCGLt5g62CY

# data[].attributes.attachment_link.description
Mūsų krašte pasaulinės reikšmės saugomomis šlapžemėmis paskelbtos penkios vietovės: Čepkelių, Kamanų, Viešvilės, Žuvinto gamtiniai rezervatai ir Nemuno deltos regioninis parkas. Apie vertingų pelkių bei seklių vandenų apsaugą kalbame su Viešvilės valstybinio gamtinio rezervato direktoriumi Algiu Butleriu rubrikoje "Dienos svečias".

# data[].attributes.body
Atviros ar retomis pušelėmis apaugusios aukštapelkinės plynės užima didžiąją dalį Artosios pelkės bei pasitaiko mažesniais ploteliais kitose vietose. Šlapesnius plotus užima duburių praplaišų kompleksai su baltąja saidra, siautalepe balžuva, saulašarėmis, smailiašakiu ir liekniniu kiminais. Sausesnėse vietose vyrauje kemsai iš kupstinių švylių, šilinių viržių, magelano ir raudonojo kiminų. Iš saugomų rūšių Artojoje gyvena dirvinis sėjikas, plėšrioji medšarkė, palinis žvitražygis, auga kupstinės kūlingės, būdingos tik Vakarų Lietuvos aukštapelkėms.

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Rezervatui priklauso Artosios ir Gličio pelkės bei jas supanti Karšuvos girios dalis. Įspūdingiausia yra 1072 ha ploto Artosios, dar vadinamos Didžiąja plyne, pelkė. Jos šiaurinėje dalyje telkšo seklus Buveinių ežerėlis, kuriame prasideda 15 km ilgio Viešvilės upelis. Pelkėtas upelio aukštupys pasižymi labai savita augalų bendrijų mozaika. Ryški upelio vaga atsiranda tik įsiliejus ištakos upeliui, atitekėjusiam per įspūdingus juodalksnynus. Vidurupyje Viešvilės slėnis kerta kopos, upelį maitina gausūs šaltiniai. Šaltiniuotame slėnyje nemaža juodalksnynų, išlikusios ir nedidelės pievutės. Rytinėje rezervato dalyje yra dar viena didesnė Gličio aukštapelkė su 19 ha. Gličio ežeru

Pelkę supančiuose miškuose vyrauja sausi pušynai, tik vakarinėje dalyje auga šiek tiek eglynų.

Šaltinis:https://lt.wikipedia.org/wiki/Vie%C5%A1vil%C4%97s_rezervatas

# data[].attributes.body
Kartais pašaliečiui sunku suvogti tikrąją rezervato gamtos vertę. Tačiau, tyrimų medžiaga nepalieka abejonių, kad ji ypač didelė. Gamtos būklė čia vertinama atliekant nuolatinius stebėjimus. Norint pamatyt ūkinės veiklos tiesiogiai neįtakojamą gamtą, pažintiniais tikslais galima lankytis nustatytose vietose, tai iš anksto suderinus su rezervato direkcija.

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Didžiąją bioįvarovės dalį sudaro bestuburiai gyvūnai, daugiausia vabzdžiai. Iš viso žinoma apie 3350 rūšių. Pievose plazdena saugomi drugiai - didieji auksinukai ir kraujalakiniai melsviai. Vis gausėjantis negyvos medienos kiekiai užtikrina palankias gyvenimo sąlygas pjuklaūsiui kelmagraužiui, aštuoniataškiui auksavabaliui. spygliuočių miškuose gausiai gyvena didieji skyvabaiai, šiaurinia elniaragiai, šneiderio kirmvabaliai. Pirmąsyk šalyje čia aptikti iš pietų kraštų plintantys vorai - boružiniai storagalviai.

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Vandenyse gyvena 11-ka nėgių ir žuvų rūšių. Buveinių ežeras ir Viešvilės senvagės - vijūnų buveinės, tačiau ežeruose gyvena ir įprastas sidbriniai ir auksiniai karosai. Upelyje plaukioja upėtakiai, paprastieji kūjagalviai, o dugne rausiasi mažosios nėgės.(Nuotraukoje pavaizduotas Upėtakis).

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Aptikta 12-os rūšių varliagyviai ir ropliai. Ypač dažni paprastieji žalčiai, gluodenai ir labai gausūs gyvavedžiai driežai. Gyvena ypač retas lygiažvynis žaltys, kuris šalyje aptinkamas dar dviejose Pietryčių Lietuvos giriose. Įprastos pilkosios rupūžės, drėgnose vietose liuoksi smailiasnukės ir rusvosios varlės.(Nuotraukoje Lygiažvynis žaltys)

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Stebėti 148-jų rūšių sparnuočiai. Nuo seno pelkės garsėja kaip gervių karalija, kurių aptinkama iki 11-kos porų. Geninių paukščių iškaltuose uoksuose spygliuočių miškuose peri pelėdos lututės, žvirblinės pelėdos, karveliai uldukai. Artojoje gyvena vieni rečiausių šalies paukščių - dirviniai sėjikai, tuoktuves kelia terevinai. Viksvynuose slapstosi gervių giminaitės švygždos, apypelkio miškuose peri vapsvaėdžiai, vištvanagiai. Šlaituose juodalksnynuose gyvena reti baltnugariai geniai, pilkosios meletos. (Nuotraukoje pavaizduotas Tetervinas)

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Gyvena 42-jų rūšių žinduoliai. vandens pamėgę bebrai bei ūdros, šlapiuose miškuose liuoksi šermuonėliai. Neretai girios gyventojai baltieji kiškiai. Gūdūs, daug kur išvartų priversti medynai ypač mėgstami lūšių. Temstant į nakties medžioklę išlekia 7-jų rūšių šikšnosparniai, kuriems sąlygos gyventi nuolat gerėja dėl gausėjančių tinkamų slėptuvių. Ne vienoje rezervato vietoje aptikti ir saugomi smulkieji žinduoliai.

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Aptikti 1004 rūšių augalai. Šiluose itin retos vėjalandės šilagėlės, kvapniniai žydi smiltyniniai gvazdikai, žaliuoja garbanotosios dvyndantės. Tarp miškų ir pelkių įsiterpusiose pievose kyla paprastieji kardeliai, puošniai žydi raudonosios ir baltijinės gegūnės. Palei pelkes kertančią tarp augalijos pasislėpusią Viešvilės vagą lyg nežymūs krūmeliai žaliuoja liekniniai beržai, Didžiojoje plynėje sužėlę ištisais sąvašynais. Ypatingos retenybės tarpsta Buveinių apežeryje. Čia, menkai teišsiskirdami iš aplinkos auga vienlapiai gedučiai, dvilypiai purvuoliai, pelkinės uolaskėlės ir dar ne viena kita retųjų augalų rūšis.(Nuotraukoje pavaizduota Aukštoji gegūnė).

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Daugiau nei pusėje plotų driekiasi pelkės, ošia šlapynės įsikūrę miškai, kurių vandens perteklių surenka Viešvilė Savitos poledynmečiu susiformavusios kopos. Kadaise buvę pilki vėjo sunešti smėlio gūbriai dabar apaugę medžiais, o didžiausias jų masyvas  stūkso už rezervato ribų. Dabartinė rezervato gamta ėmė formuotis prieš 9 tūkst. metų, atsitraukus bei ištirpus ties Vilkyškių kalvagūbriu stūksojusiam Nemuną tvenkusiam ledynui. Atroji pelkė yra didžiausia pelkė Viešvilės rezervate.

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas plyti Karšuvos girios platybėse, įsiterpęs tarp šilų Jurbarko ir Tauragės rajonų sandūroje. Įkurtas 1991 m., siekiant išsaugoti Viešvilės upelio baseino viršutinės dalies ekosistemą su pelkėmis ir jas supančiais miškais bei ten esančiomis būdingomis ir retosiomis rūšimis.

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Palyginti mažame plote telkiasi didelė augalų, grybų, gyvūnų ir buveinių įvairovė. Aptiktos 5674 rūšys, iš kurių 159 įtrauktos į Lietuvos Raudonąją knygą ar ES direktyvų saugomų rūšių sąrašus. Viešvilės rezervate gyvena vilkų šeima. Viešvilės rezervatas yra viena gausiausių gervių peryklų Lietuvoje, nusileidžianti nebent Čepkeliams, čia nemažai ir kitų retų paukščių rūšių, turtingas augalų ir vabzdžių pasaulis.

Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (lankstinukas).

# data[].attributes.body
Šaltinis: Viešvilės valstybinis gamtinis rezervatas (Lankstinukas).

# data[].attributes.body
vakarinėje Lietuvoje, į šiaurę nuo  Viešvilės direkcija Eičiuose.

Šaltinis:https://lt.wikipedia.org/wiki/Vie%C5%A1vil%C4%97s_rezervatas

# data[].attributes.body
Joje vaizduojama: Pelėda Lututė, Lieknionis beržas.
Šaltinis:https://lt.wikipedia.org/wiki/Vie%C5%A1vil%C4%97s_rezervatas

# data[].attributes.body
Raudoni rutuliukai žymi gražius
kraštovaidžis
Šaltinis: http://www.viesvile.lt/zemelapiai.html