# data[].attributes.body
Lyserød = Integration
Gul = Socialisering
Grøn = Identitet og anerkendelse
Blå = Teorier
Lilla = Samfundstyper
Hvid = Radikalisering

# data[].attributes.body
Når et individ lever op til de forventninger, samfundet stiller. Dette kan være både posi
tivt og negativt

# data[].attributes.body
Aktør: En handlende enhed. F.eks. En person, organisation, en stat.
Fx kan en privatperson være en aktør, Folketinget kan være en aktør.

Struktur: den indre opbygning af et samfund, organisation og lignende.
Som individ er man med i flere forskellige fællesskaber, hvor man påtager sig forskellige roller. Individet påvirkes af fællesskabet og omvendt.

# data[].attributes.body
Usynlighed handler om, at nogle mennesker eller grupper slet ikke bliver set. Der er risiko for at de usynlige vender sig mod samfundet.

# data[].attributes.body
Ens evner skal anerkendes. Det er vigtigt for individet, at have en fornemmelse af, at man bidrager til fællesskabet. Denne form for anerkendelse handler om selvværd.

# data[].attributes.body
det er en dynamisk proces trinne skal ikke være i rækkefølge med det er en individuel proces.
1. Kontekst
2. Krise
3. Søgen
4. Møde
5. Interaktion
6. Engagement
7. Konsekvens

# data[].attributes.headline
Hvordan bremser vi radikalisering, og trekanten 

# data[].attributes.subject
Hvordan bremser vi radikalisering, og trekanten 

# data[].attributes.body
Forebyggende niveau: At behandle alle på samme positive måde, for at forsøge at smitte det gode af på eleverne. Dermed bruge rosenthal-effekten og den selvopfyldende profeti til at forøge chancen for at de klarer sig godt. Derudover undervise om radikalisering for at give en større kulturel kapital.

Foregribende niveau: Gribe ind når det gælder fra kommunens side. Tilbyde/forlange psykologhjælp. En anden form for socialisering.

Indgribende niveau:  Man skal gribe ind fra kommunen og politiets side af, som skal have et tæt samarbejde. Personen som er blevet radikaliseret, skal være under 24 timers opsyn med hjælp fra psykologer og sagsbehandler.
Dette kan have været ske da deres felt måske har været dårlig, hvis de er blevet påvirket i en eventuel ghetto eller andre steder som har set dem som en let ofre.

# data[].attributes.body
Denne anerkendelse fås i familien og blandt ens nærmeste. Der er tale om kærlighed og er ifølge Honneth, grundlaget for, at man overhovedet opnår en følelse af selvtillid og selvværd.

# data[].attributes.body
Er omvendelse til en anden religion eller til en anden sekt. Den, der er konverteret kaldes en konvertit.
Det er en, der eksempelvis er skiftet fra katolicisme til islam.

# data[].attributes.body
Indenfor de fleste kulturer har man et sæt af normer og værdier, som det forventes at man følger. Følger et individ den kulturelle kode kan de betragtes som kode-eksperter

# data[].attributes.body
Økonomisk kapital: ens indkomst - den materielle af de tre kapitalformer.
Kulturel kapital: Mængde af viden og uddannelse.
Social kapital: ens familierelationer, vennerelationer og sociale forbindelser og netværk.

# data[].attributes.body
Fordomme forstærkes hvis majoritet og minoritet ikke har kontakt med hinanden. Personlig kontakt gør, at man får egene erfaringer, der kan danne modvægt til mediernes negative historier.

# data[].attributes.body
Ubevidste, generaliserende påstande om andre mennesker.

# data[].attributes.body
Segregation har rødder fra et latinsk begreb og betyder at adskille.

Ønsker at holde forskellige grupper adskildt.

Frivillig integration  er når etniske vælger at bosætte sig i områder med andre med samme etnisk baggrund.

# data[].attributes.body
Kliche-agtigt billede af en gruppe mennesker. De behøver ikke nødvendigvis at være negative.

# data[].attributes.body
Man bruger ens egen kultur som referenceramme.

# data[].attributes.body
- traditioner og normer
- tætte sociale grupper
- familien, slægten og nærsamfundet

# data[].attributes.body
Det vi sige at man enten kun er dansker eller pakistaner mm. Det kan også være religion, at man opfatter sig selv som kun kristn,  Muslim eller jøde

# data[].attributes.body
Det vil sige at man har nogen regler, og værdier det vil så være det man sætter fokus på at religion kan have en værdi for en

# data[].attributes.body
Når et individ forstår at begå sig i forskellige situationer ved brug af varierende adfærd, hvorend det så gælder eks. påklædning eller sprogbrug.

# data[].attributes.body
Er man med i en kategorisering, der indebærer emner, vi har til fælles med hinanden og en lighed med hinanden.

# data[].attributes.body
Læreren forskelsbehandler eleverne og eleverne blev bedre eller dårligere fagligt efter lærerens opførsel over for eleven.

# data[].attributes.body
At man bliver en del af samfundet (socialisere sig i samfundet)

# data[].attributes.body
Man danner en ny identitet med nye normer og værdier ud fra flere kulturer. Man kan koble den på integration og assimilation.

# data[].attributes.body
At sammenslutte flere enheder

Den enkelte kan forsørge sig selv

At alle sikres samme rettigheder

Samme krav til alle

Åben kontakt mellem alle etniske grupper

Alle lærer om det danske sprog

Alle tager initiativ til at kommunikere

Indgår demokratisk og er aktive i det danske samfund.

# data[].attributes.body
At hoppe ud af normen

# data[].attributes.body
-Famillie
-Kollektivisti-Traditionalitet
sk
-Alders-og kønsbestemtadfærd

# data[].attributes.body
Det familie, som kan påvirke os og dem vi har tættest på os

# data[].attributes.body
man vægt i sig selv og sine egne behov, man gør ikke det som ville være godt for hele kollektivet. men gør noget for at blive tilfredsstillet med sig selv.

# data[].attributes.body
At man ikke tager noget fra begge kulture, men definere sig selv som enten dansker eller sit etniske land mand originalt stammer fra.

# data[].attributes.body
At skabe en bro mellem to eller flere kulturer

Drejer som om at være feks. Dansk-somalier eller dansk-parkistaner.

Der kan dog kommen en tydelig adskillelse mellem de to kulturer, da man efterlever de forskellige regler alt efter, hvilket miljø man er i.

# data[].attributes.body
- Rene Identitet
- Bindestreg Identitet
- Kreolsk Identitet
Den norske antropolog Thomas Hylland Erikse kom med disse begreber

# data[].attributes.body
Skal være gode til dansk, forstå humoren og sjofle jokes.

Dropper deres egen kultur

Kulturelle forskelle forsvinde

Handler om at "blive gjort dansk"

# data[].attributes.body
Det kan være institioner, hvor vi i det senmoderne sammenfund også bruger rigtigt meget tid.

# data[].attributes.body
Regler.

Kan være formelle og uformelle. Love og tydelige, "synlige" regler er formelle, hvor de uformelle typisk er uskrevne og indforståede.