# data[].attributes.headline
4) Må man arbejde, når man er asylansøger?

# data[].attributes.subject
4) Må man arbejde, når man er asylansøger?

# data[].attributes.body
Asylansøgeren må ikke begynde at arbejde, før han eller hun har indgået en kontrakt med Udlændingestyrelsen om betingelserne for at arbejde.
Hvis asylansøgeren arbejder, før han eller hun har indgået kontrakt med Udlændingestyrelsen, kan han eller hun blive idømt bøde eller fængsel i op til 1 år, og arbejdsgiveren kan blive idømt bøde eller fængsel i op til 2 år.

# data[].attributes.body
Integrationsydelse er en særlig lav dansk indkomstoverførsel, der gives til invandrer og øvrige indbyggere, der har opholdt sig i Danmark i mindre i syv af seneste otte år. Ydelsen gives i stedet for kontanthjælp og indkomst er på et niveau med SU-indkomst cirka. Man kan dog ikke søge om integrationsydelse i Danmark, hvis man er erhvervsdrivende i henhold til EU-retten, vandrende arbejdstager i henhold til EU-retten, dansk statsborger der har haft ophold i et EU/EØS-land og vurderes at have tilstrækkelig samlet tilknytning til Danmark.

# data[].attributes.headline
3) Hvornår kan man få familiesammenføring?

# data[].attributes.subject
3) Hvornår kan man få familiesammenføring?

# data[].attributes.body
Der er forskellige faktorer som skal være opfyldt for at man kan opholdstilladelse i Danmark grundet familiesammenføring. Det er eksempelvis: ægtefæller eller faste samlevere, børn, øvrige familiemedlemmer. Ved øvrige familei medlemmer menes der børn over 15 år eller forældre til voksne børn i Danmark

# data[].attributes.headline
5) Hvad sker der, når man får afslag på asyl?

# data[].attributes.subject
5) Hvad sker der, når man får afslag på asyl?

# data[].attributes.body
Hvis en asylansøger får afslag på asyl hos Udlændingestyrelsen, bliver afgørelsen automatisk påklaget til Flygtningenævnet. Flygtningenævnet er et uafhængigt domstolslignende organ, som behandler klager om forskellige asylrelaterede afgørelser. Sagen behandles mundtligt i flygtningenævnet, og asylansøgeren har mulighed for at få en beskikket advokat af Flygtningenævnet. Den afgørelse, som Flygtningenævnet kommer frem til, er endelig.

Efter et endeligt asylafslag, skal man rejse ud af Danmark. Flygtningenævnet fastsætter udrejsefristen til 15 dage eller straks, hvis der er tale om et påtrængende tilfælde.

En afvist asylansøger, der ikke udrejser frivilligt, risikerer at blive udvist med indrejseforbud. Et indrejseforbud betyder, at pågældende får forbud mod at indrejse i alle EU- og Schengenlandene, herunder Danmark, i mindst to år. Bliver man udvist af Danmark, kan man blive udsendt tvangsmæssigt af politiet

# data[].attributes.headline
10) Hvad indebærer EU’s aftale med Tyrkiet?

# data[].attributes.subject
10) Hvad indebærer EU’s aftale med Tyrkiet?

# data[].attributes.body
1) Tyrkiet skal tilbagetage alle "nye irregulære migranter", som sejler til græske øer efter 20. marts. For at leve op til internationale regler understreges det i aftalen, at "alle former for masseudsendelser af udelukket". Alle vil individuelt få registreret og behandlet deres asylansøgning i Grækenland. EU betaler derefter for, at de bliver fragtet tilbage til Tyrkiet, som forpligter sig på, at de vil blive "beskyttet i overensstemmelse med internationale standarder for flygtninge" og ikke blive sendt tilbage til deres oprindelseslande.

2) EU-landene forpligter sig på at modtage én syrer fra flygtningelejrene i Tyrkiet for hver syrer, der bliver sendt tilbage til Tyrkiet. Særligt udsatte flygtninge vil blive prioriteret. For at ødelægge motivationen til at rejse illegalt til EU, vil der samtidig blive givet fortrinsret til migranter, som ikke tidligere har "rejst ind eller forsøgt at rejse ind i EU".

I første omgang skal syrerne fordeles inden for tidligere løfter fra EU-landene om at omfordele samlet 72.000 flygtninge. Er det ikke nok, så vil "mekanismen blive revideret". På grund af retsforbeholdet er Danmark ikke del af den aftalte omfordeling.

3) Tyrkiet forpligter sig på at tage "alle nødvendige skridt for at forhindre nye illegale ruter over hav eller land" fra Tyrkiet til EU i at opstå. Der er ifølge EU-kilder især bekymring for, at migranter i stedet for de græske øer vil forsøge at nå Ungarn og Rumænien.

4) Når antallet af irregulære overfarter fra Tyrkiet til Grækenland er "afsluttet eller i det mindste er blevet substantielt og vedvarende reduceret", vil EU-landene aktivere et frivilligt humanitært modtageprogram for flygtninge. Her vil en koalition af frivillige lande tilbyde at tage imod syriske flygtninge fra lejre i Tyrkiet. Danmark er ikke blandt de frivillige lande.

5) Tyrkiske borgere skal "senest ved udgangen af juni 2016" have ret til visum-fri indrejse i alle 28 EU-lande. Det kræver, at Tyrkiet ligesom andre lande opfylder i alt 72 kriterier. Det skal ske inden udgangen af april, for at en beslutning kan træffes i juni.

6) EU vil sammen med Tyrkiet øge tempoet i udbetalingen af de tre milliarder euro, man stillede til rådighed 29. november. I løbet af påskeugen skal EU og Tyrkiet identificere konkrete flygtningeprojekter. Når midlerne "er tæt på at være brugt", så vil EU "mobilisere yderligere finansiering på yderligere tre milliarder euro frem til udgangen af 2018".

7) EU og Tyrkiet hilser velkommen, at arbejdet med at udbygge den fælles toldunion fortsætter. Dette punkt er nyt i forhold til det udkast til aftale, som cirkulerede før topmødet.

8) I forhold til forhandlingerne om EU-medlemskab udtrykker EU og Tyrkiet tilfredshed med, at man i december åbnede kapitel 17 i de langstrakte forhandlinger. Samtidig forpligter partnerne sig nu på at åbne kapitel 33 inden udgangen af juni. Andre kapitler kan åbnes senere. Et land skal i alt opfylde 35 kapitler for at blive medlem.

9) EU forpligter sig på at samarbejde med Tyrkiet om alle fælles indsatser for at forbedre de humanitære vilkår i Syrien. Formålet er at give den syriske befolkning mulighed for at bo i mere sikre områder i deres eget land.

# data[].attributes.headline
1) Hvad er forskellen på en flygtning og en migrant?

# data[].attributes.subject
1) Hvad er forskellen på en flygtning og en migrant?

# data[].attributes.body
Migrant er en slags overkategori, som simpelthen betegner en person, der forlader sit eget land for at bosætte sig i et nyt. Alle, som er udvandret fra deres oprindelsesland, er derfor migranter.
En flygtning er en migrant, der er flygtet fra sit hjemland. For at kunne blive anerkendt som flygtning, kræver det normalt, at man nærer en velbegrundet frygt for at blive udsat for forfølgelse eller mishandling, hvis man vender hjem.

# data[].attributes.headline
9) Hvilke lande i Europa har oplevet den største tilstrømning af flygtninge?

# data[].attributes.subject
9) Hvilke lande i Europa har oplevet den største tilstrømning af flygtninge?

# data[].attributes.body
Danmark er raslet ned af ranklisten over lande som oplever størst tilstrømning af flygtninge. De ligger på nuværende tidspunkt på en 9. plads og har førhen lagt på en 5. plads. Ser man i det perspektiv i forhold til landet med flest asylansøgere pr. 1000 indbyggere er Ungarn øverst på listen og dernæst Sverige, Østrig, Finland og Tyskland på en top 5 plads

# data[].attributes.headline
6) Hvad vil det sige, at DK siden 1973 har haft indvandringsstop?

# data[].attributes.subject
6) Hvad vil det sige, at DK siden 1973 har haft indvandringsstop?

# data[].attributes.body
I starten af 70’erne taler industrien i Danmark varmt for at få flere gæstearbejdere til landet. Det fører til at stoppet for arbejdstilladelser fraviges. Men den 29. november 1973 bliver alle regler annulleret. De kraftigt voksende oliepriser og den efterfølgende økonomiske krise i mange vesteuropæiske lande får myndighederne til at stoppe op. Med øjeblikkelig virkning indføres et næsten totalt stop for udstedelse af opholdstilladelser til indvandrere fra tredjelande (lande uden for det europæiske fællesmarked og Norden). De indvandrere, der har fået arbejds- og opholdstilladelse, får lov til at blive. Stoppet betyder, at det principielt er slut med indvandring af gæstearbejdere til Danmark. Men det betyder ikke, at der ikke kommer flere indvandrere efter 1973.

# data[].attributes.headline
7) Hvordan kan man få dansk statsborgerskab?

# data[].attributes.subject
7) Hvordan kan man få dansk statsborgerskab?

# data[].attributes.body
Du kan få dansk statsborgerskab på følgende måder:
- Ved fødsel
- Ved ægteskab efter fødsel
- Ved adoption
- Ved erklæring
- Ved naturalisation

Derudover er der kommet i 2015 nye krav til at få dansk statsborgerskab. Det lyder på at mindst én af ens forældre er dansk statsborger eller hvis man selv søger om at opnå det, uafhængigt af forældrene. For at få dette, skal man sende en ansøgning.

# data[].attributes.headline
2) Fra hvilke lande kommer der flest asylansøgere til DK lige nu?  

# data[].attributes.subject
2) Fra hvilke lande kommer der flest asylansøgere til DK lige nu?  

# data[].attributes.body
I 2016 blev der opgivet at 6.235 ansøgninger om asyl (bruttotallet). Antallet af asylansøgere i Danmark var på sit højeste i 2015, da den lå på 21.316 ansøgninger hvori 2016 lå den på 6235 ansøgninger. Det ses klart at de fleste kommer fra Syrien i 2015. Dog i 2016 var størstedelen af asylansøgere fra øvrige lande end de opgivet. Men Syrien ligger på en 1. plads i forhold til top 5 nationaliteter som søgte asyl i Danmark i 2012-2016. Billedet af statistikken vises nedenfor