# data[].attributes.body
Vaikne kirjutamine

# data[].attributes.body
Eneseanalüüsi harjutus refleksiooniks, õpikogemuse sõnastamiseks, kokkuvõtete tegemiseks ja sihtide seadmiseks. Harjutuses võib kasutada struktuuri küsimuste näol või lähtuda vabade assotsiastioonide põhimõttest.

# data[].attributes.body
1. Valmista ette töölehed küsimustega nt. oluline kogemus tänasest päevast, hakkan kasutama, mida pean silmas järgmine kord kui astun koolitusgrupi ette jne. Kui sa valmis küsimusi kasutada ei soovi, võimalda osalejatele kirjutamiseks tühi leht paberit ja kirjutusvahend.

2. Anna aeg vaikseks kirjutamiseks (min 5min) ja vajadusel lase kirjapandut arutada paarilisega või väikses grupis.

# data[].attributes.headline
Soovitused / nõuanded koolitajale / protsessi juhile

# data[].attributes.subject
Soovitused / nõuanded koolitajale / protsessi juhile

# data[].attributes.body
Vaikne kirjutamine sobib hästi pikemate koolitussessioonide puhul, igakordseks refleksiooniks ja kokkuvõteteks.

Arvesta, et osalejate kirjutamise tempo võib olla erinev ja mõned osalejad võivad vajada lisaaega, teised on varem valmis. Sellegi poolest võiks jääda kokku lepitud kestuse juurde.

# data[].attributes.body
Piiranguid ei ole

# data[].attributes.body
Olenevalt teemast ja küsimuste hulgast 5-10 min

# data[].attributes.headline
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?  

# data[].attributes.subject
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?  

# data[].attributes.body
Meetodi kasutamine arendab eneseseanalüüsi oskust ja isikliku õpikogemuse teadvustamist.
Regulaarne vaikse kirjutamise kasutamine koolitusel soodustab õppeprotsessi olulise osa, refleksiooni, vajalikkuse teadvustamist.

# data[].attributes.body
A4 paber, kirjutusvahend, soovi korral ettevalmistatud tööleht

# data[].attributes.body
Mind mapping - ideede kaaridstamine

# data[].attributes.body
Visuaalne ajurünnak, mis keskendub ühele kesksele teemale ning aitab luua uusi mõtteid, ideid ning selle abil struktureeritumalt õppida, laiendada mõtteid, leida lahendusi. Sobib kasutamiseks rühmatöödes, planeerimiseks, ideede esitlemiseks, kokkuvõtete ja märkmete tegemiseks, jne.

# data[].attributes.body
Üldine  teema/probleem/mõiste asetatakse paberi keskele ning  harudena kirjeldatakse seonduvad mõtted, märksõnad, lahendused probleemile vms. Kasutada võib ka pilte.

Esialgu kirjeldatakse ideed, lahendused segipaisatult ning pärast süstematiseeritakse analüüsiks. Olenevalt teemast võib analüüsimisel luua seoseid, reastada alternatiive tähtsusejärjekorda, laiendada võimalusi vms.

# data[].attributes.headline
Soovitused / nõuanded koolitajale / protsessijuhile

# data[].attributes.subject
Soovitused / nõuanded koolitajale / protsessijuhile

# data[].attributes.body
Universaalne meetod leidmaks kiireid lahendusi ja ka põhjalikumaks analüüsiks. Sõltuvalt eesmärgist kujuneb läbiviimse aeg.

# data[].attributes.body
Lahendused, laiemad ideed, visuaalne õppimine jne. Lisaks soodustab grupiliikmete suhtlust ning arendab meeskonnatöö oskust.

# data[].attributes.body
Piiranguid ei ole

# data[].attributes.headline
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.subject
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.body
Arendab õppimise oskusi, mälu, loovust, analüüsivõimet ja loogilist mõtlemist. Abistab lahenduste leidmisel, avardab vaadet, soodustab meeldejätmist.

# data[].attributes.body
Olevalt eesmärgist ning läbiviimise viisist (individuaalselt või grupis).

# data[].attributes.body
Paber, kirjutus- või joonistusvahendid.

# data[].attributes.body
Mina ei/mul ei - probleemi sõnastamise meetod

# data[].attributes.body
Sõnastamistehnika, mis aitab näha, kuhu on koer maetud - milles on probleem. Probleemi sõnastamine on samm lähemale lahendusele (lisaboonusena juhib eemale süüdistamisest). Sobib kasutamiseks nii 1:1 töötades kui rühmaga.

# data[].attributes.body
1. Kliendil on mure/probleem/mõte vmt. Palu tal see sõnastada, kasutades minavormi ja eitust lause alguses: "Mul ei ...." või "Mina ei...".

2. Suuna vajadusel.

(nt on kliendil mure, et noored on laisad, ei viitsi tööd teha. Paludes tal oma mure sõnastada, kasutades minavormi ja eitust, jõudis ta lõpuks tulemuseni, et ma ei oska tänapäeva noortega suhelda.)

# data[].attributes.body
*Sobib hästi üldiselt hädaldamiselt fookuse pärisprobleemile toomiseks. Sealt saab edasi liikuda lahenduse leidmisele.

# data[].attributes.headline
Kuidas toetab meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.subject
Kuidas toetab meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.body
Arendab eneseanalüüsivõimet, loogilist mõtlemist. Oma probleemi sõnastamine aitab hakata liikuma lahenduste leidmise suunas, avardab vaadet.

# data[].attributes.body
Avaram vaade, pärast probleemi sõnastamist on olemas kõrgem lahenduste leidmise võimalikkus.

# data[].attributes.body
Sõltub osalejast, individuaalne.

# data[].attributes.body
Miks-küsimused

# data[].attributes.body
Meetod sobib teema sissejuhatuseks või teema kokkuvõtmiseks.

# data[].attributes.body
1. Jaga igale õppijale märkmepaber ja kirjutusvahend.
2. Palu paberile kirjutada miks-küsimus käsitletava teema kohta. Aega selleks 2 min.
3. Järgnevalt palu miks-küsimusega paber edasi anda õppija paremal käel (või ees) olevale õppijale.
4. Õppija loeb saadud küsimust ja mõtleb vastusele, mis algab "Sellepärast, et...". Vastust veel ei kirjuta. Aega mõtlemiseks 1 min.
5. Palu märkmepaberid ümber pöörata ja vastus kirjutada tühjale poolele. Aega vastuse kirjutamiseks  3 min.
6. Järgnevalt anda märkmepaber edasi paremal käel (või ees) olevale õppijale.
7. Õppija loeb saadud lehelt küsimuse ja teiselt poolt vastuse ning soovi korral täiendab vastust.

# data[].attributes.body
Soovitav on tahvlile ette kirjutada:

Miks ... ?
Sellepärast, et ...?

Kui grupp on suur, siis jaga küsimuste-vastuste ettelugemiseks väiksemateks gruppideks.

Lõbusam variant, kui enne vastuse kirjutamist antakse märkmepaber veelkord edasi, st vastus kirjutatakse teadmata küsimusega lehele. Hiljem ette lugedes tekivad kummalised küsimuste-vastuste kombinatsioonid, mis tekitavad elevust ja nalja.

# data[].attributes.body
Meetod aitab meelde tuletada, korrata ja analüüsida oma teadmisi. Aitab teemale häälestamiseks. Sobib hästi jääsulatajaks.

# data[].attributes.body
10-15 min

# data[].attributes.body
Märkmepaber, kirjutusvahend igale osalejale.

# data[].attributes.headline
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.subject
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.body
Arendab õppija (kirjalikku) eneseväljendust, mõtlemist. Aitab õpitut meelde tuletada ja korrata. Toetab omavahelist suhtlemist.

# data[].attributes.body
Meetodi nimetus
Kogemusliku õppimise meetod.

# data[].attributes.body
Meetodi lühikirjeldus
Osalejale võimaldatakse õppimine oma võimetele vastavalt oskuste arendamise eesmärgil. Grupinõustamise üldine eesmärk on enesetundmaõppimine (isikuomadused, elurollid, vajadused, väärtused,  mina-pilt). Kaudselt arenevad suhtlemisoskused, tunnetega toimetulek ja konfliktide lahendamise oskus.

# data[].attributes.body
Juhis samm - sammult
1. Valmistan ette "Kas - küsimused". Jagan esialgu grupiliikmetele ainult ühe töölehe ja ühe küsimuse.  Küsimuse eesmärk on jõuda takistusteni, mis võib anda suuna enesearenguks ( aeg - 3-4 min).
2. Meetod tugineb kognitiivse arengu teooriale siis õppimine toimub läbi õppija isiklike kogemuste ,konstruktivistlikul meetodil, kus õppija saab  teadmisi individuaalselt ja ka sotsiaalselt. Valmistan ette töölehe ja küsimused "Kas ja Millised" mille abil, tuginedes varasemale kogemusele, tekiks teadmine mina tasandil - selguvad nõrkused, võimalused, ohud (aeg - oleneb grupist - mitmele küsimusele on vaja vastust saada - 30 min)

# data[].attributes.body
Soovitused koolitajale

Kasutada tahvlit, kasutada paberkandjal töölehti. Osalejatel on soovitav sündmused jäädvustada ajaliselt ja nimeliselt.

# data[].attributes.body
Maarika
Pusle klassiruumis
(Elliot Aronsoni väljatöötatud meetod)

# data[].attributes.body
Koostöös õppimise meetod, mis soodustab edukamat õppimist, tõstab õppijate  motivatsiooni ja suurendab õppimise kogemust.

# data[].attributes.body
1. Jaga õppijad 5-6 liikmelisteks gruppideks.

2. Määra igast rühmast üks õppija juhiks.

3. Jaga tunni/päeva teema nii mitmeks osaks, kui palju on gruppe.

4. Määra igale grupile teema (või lase neil valida teema nii, et nad ise ei näe, mis teema saavad). Anna igale grupile nende teema kohta õppematerjal.

5. Määra info kogumiseks vajalik aeg.

6. Iga grupi juht esitab veel oma grupile täiendavaid küsimusi, määrab kellegi, kes kirjutab märksõnad suurele paberile ja kellegi, kes hiljem esitleb grupitööd. Grupijuht jälgib, et ei valguks teemast kõrvale ja jälgib etteantud aega.

7. Kõik kogunevad kokku. Iga grupp saab esitada oma teemat. Julgustada tuleb teisi grupiliikmeid küsima täiendavaid küsimusi.

8. Kõige lõpus saab teha viktoriini või Kahooti kõikide teemade kohta, mis aitab veelkord kinnistada saadud teadmisi. Seda võib teha nii, et igaüks teeb iseseisvalt aga võib teha ka koos oma grupiga.

# data[].attributes.body
Vajalik on läbi mõelda, mitmeks väiksemaks osaks jagada teema. Valmistada iga alateema jaoks ette vastav materjal, mida õppijad saavad läbi töötada. Koostada viktoriini jaoks vajalikud küsimused (oluline, et küsimustele on vastused eelnevalt läbitöötamiseks antud materjalides).

Kui on moodustunud grupid, siis vajadusel tuleb ohjata domineerivaid, häirivaid osalejaid ning suunata juhti (nt sosistades talle sekkumisjuhiseid).

# data[].attributes.body
Õppijad töötavad ise läbi teema. Saavad kinnistada teadmisi (6x- lugemine, kirjutamine, kokkuvõtte tegemine/arutlemine, küsimuste esitamine, kuulamine, teadmiste kontrollimine).

# data[].attributes.body
Kõik kokku 45 minutit (üks akadeemiline tund)

# data[].attributes.headline
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust? 

# data[].attributes.subject
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust? 

# data[].attributes.body
Lihtne õppida.
Lihtne panna õppijad õppima.
Saab kasutada koos erinevate meetoditega (nt arutelu, väitlemine, viktoriin jne).

Õppijad saavad ise töötada teema läbi. Meetod eeldab funktsionaalset lugemist, tähelepanelikkust, kuulamist, küsimuste esitamist/täpsustamist/selgitamist, info otsimist, esitlemist, meeskonnatöö oskust. Lõpus läbi viktoriini saavad veel oma teadmisi kinnistada.

# data[].attributes.body
Teemakohane õppematerjal, suured paberid, markerid, väiksemad paberid ja pliiatsid (kui teha lõpus viktoriin). Kui kasutada Kahooti, siis arvutid või nutiseadmed.

# data[].attributes.body
Tulemus
Õppimine on kestev protsess ja põhineb kogemusel (David Kolli 1984). Meil on teada, et õppijal on konkreetne kogemus; me teame, et seda on vaja analüüsida ja reflekteerida ning seda tuleb teoretiseerida – mõista ja seletada juhtunut. Ja kui seda proovitakse praktikas siis see viib uue konkreetse kogemuse saamiseni. Teadmisteni jõuavad õppijad läbi erinevate strateegiate - meil on teada varasematest uuringutest, et õppijad kasutavad õppeprotsessis erinevaid õpistiile ja strateegiaid. Õppimine on kõige tõhusam siis kui õppija on aktiivselt kaasatud teadmiste konstrueerimisse.

# data[].attributes.body
Kestvus
kuni 1 tund

# data[].attributes.body
Meetodi nimetus
Rühmatöö. Lumepalli rühmad.

# data[].attributes.body
Vajalikud vahendid
kirjutusvahendid

# data[].attributes.body
Meetodi lühikirjeldus
Rühmaarutelud, „lumepalli veeretamine“. Väitlused, juhtumite analüüs, simulatsioonid. Akadeemiline vaidlus. Ajurünnak. Iseseisvuse tunnetamine, oma tugevuste ja nõrkuste tundmaõppimine.

# data[].attributes.body
Juhis samm-sammult
Tegemist on rühmatööga, mis algab ülesande individuaalse lahendamisega.
1. Kõik õppijad saavad sarnase ülesande ning lahendavad seda individuaalselt.
2. Sellele järgneb paaristöö. Paarides räägivad õppijad enda poolt pakutud lahendustest, mille seast leitakse parim (sobivam, nõuetele enam vastavam, ökonoomsem vms).
3. Edasi liidetakse kaks paari ning töö toimub neljases rühmas, kus jällegi arutatakse lahenduste üle ning valitakse parim lahendus. Seejuures, kui mõni õppija pole rahul sellega, et tema idee paaris halvemaks loeti, võib ta oma idee uuesti välja käia ning see läheb ka arutlusele.
4. Neljanda etapina moodustatakse kahest nelikust kaheksane rühm, kes peab jällegi valima kõikidest eelmistest lahendustest parima jne.
5. Lumepalli rühmade lõpuks on kõik õppijad ühes rühmas. Selles viimases etapis liidetud rühmad enam lihtsalt ei arutle enda poolt pakutud lahenduste üle, vaid teevad ettekande. Nende ettekannete seast valitakse parim lahendus.

# data[].attributes.body
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete - ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

Käitumisviis sõltub isikuomadusest. Õpetamise protsessis on õpitu omandamine osalejast lähtuv. Kognitiivne lähenemine rõhutab inimese mõtlemise, teadlikkuse ja sellega seotult tegevuse arendamist – toetutakse psüühilistele protsessidele – taju, mälu, fantaasia, mõtlemine, loovus, ….

# data[].attributes.body
Soovitused/nõuanded koolitajale/protsessi juhile
Rühm ei käivitu – andke vastav ülesanne ühele rühmaliikmele, jälgige ise rühma tööd ja julgustage, ärge kasutage rühmatööd kohe kursuse alguses.
Õppijad võivad aja planeerimisega hätta jääda – andke vahetähtajad.
Ei loeta juhiseid – rõhutage rühmatöö alguses, mida ja kust lugeda. Kontrollige, kas kõik on rühmas ühtemoodi ülesandest aru saanud.
Ebavõrdne tööjaotus rühmas – laske rühmal enda tööd hinnata ja esitada rühmale selged tingimused, mida igalt õppijalt rühmas oodatakse.
Suur ajakulu rühmas kulub töö organiseerimisele – vajadusel looge ise rühmad ja jagage ülesanded.
Rühm võib teemast kõrvale kalduda. Oluline on keskenduda parima lahenduseni jõudmisele, mitte võidule.

# data[].attributes.body
Tulemus
Lumepallimeetodit on eriti efektiivne kasutada probleemõppe korral. Hea meetod, kaasamaks arutellu kõiki õppijaid. See meetod võimaldab kasutada kõigi õppijate arvamusi ja kogemusi. Kirjeldatud rühmatöö meetod annab õppijatele aega ja ruumi töötada oma vastuse kallal ning koostöö grupikaaslase(te)ga aitab vormistada, kohandada või kaaluda vastust.

# data[].attributes.body
Osalejate arv
Minimaalselt 8 osalejat (16 jne)

# data[].attributes.body
Kestvus, ajakulu
Üks akadeemiline tund (45 minutit).

# data[].attributes.body
Vajalikud vahendid
Paber, kirjutusvahendid.

# data[].attributes.body
Mil viisil toetab meetod sotsiaalse- ja õpioskuste arengut? Mil viisil toetab meetod õpiprotsessi tõhusust?
Sotsiaalsete oskuste kujundamine, koostöö edendamine, demokraatlike harjumuste kujundamine.
Analüüsioskuste kujunemise toetamine.
Erinevate arusaamade, seisukohtade ja hoiakute väljatoomine ning tunnustamine, oma kogemuse paigutamine teadmisesse.
Uute ideede genereerimine, probleemilahenduse oskused. Võimaluste loomine õppijatele iseenda tundma õppimiseks.

# data[].attributes.body
Simulatsiooniharjutus eneseanalüüsiks

# data[].attributes.body
simulatsiooniharjutus

# data[].attributes.body
Juht annab edasi negatiivse sõnumi oma nn töökollektiivile.

# data[].attributes.body
1. Õppijad jaotatakse gruppidesse (gruppides peaks olema vähemalt 6-7 liiget).
2. Grupp valib sellest meeskonnast ise endale ühe juhi.
3. Juhid saadetakse ühte ja nn töökollektiivid (grupid) teise ruumi.
4. Juhid saavad negatiivse sõnumi sisu, mille nad peavad oma töötajatele edasi andma.
5. Grupp saab info, et juht edastab neile sõnumi ja nemad otsustavad ise, kuidas nad sõnumi vastu võtavad või kuidas töökollektiiv edasi töötab.
6. Iga grupi juurde saadetakse üks juht seda negatiivset sõnumit edastama.
7. Sõnumi sisuks võib olla näiteks see, et juht peab oma töötajatele teatama, et kahjuks lubatud rahad ei ole tulnud, palka maksta ei saa, ent samas on vaja teha lausa ületunde, et kuskiltki hakkaks raha tulema.
8. Olukorra lahendamine on gruppide omavaheline meeskonnatöö, õpetaja jälgib toimuvat erapooletult kõrvalt.
9. Kui kõik on nn kokkuleppele jõudnud või juhtub ka seda, et tüliga laiali läinud, kogunetakse taas ühte klassi arutelule.
10. Arutelu eesmärgiks on välja tuua simulatsiooniharjutuses tekkinud olukorrad, teha arutelu-analüüs nii juhi kui töötajate käitumise osas.

# data[].attributes.body
1. Püstitatud ülesanne peab olema enda jaoks väga selgelt läbi mõeldud, mis sa tahad sellega saavutada.
2. Grupiprotsesse kõrvalt jälgides ei tohiks küll sekkuda, ent kindlasti ei tohi lasta harjutusel minna tõeliseks tüliks või lihtsalt šõuks.
3. Vahel võib õpetaja ka ise juhid määrata sel põhjusel, et mõni õpiks läbi ülesande ennast rohkem analüüsima.

# data[].attributes.body
Tulemusena peaksid arutelu analüüsi käigus välja tulema järgmised oskused, teadmised:
1. Enesekehtestamise oskus
2. Veenmisoskus
3. Probleemide/konfliktide lahendamise oskus
4. Grupiprotsesside juhtimisoskus
5. Eneseanalüüsi oskus

# data[].attributes.body
Kindlasti on gruppide ajaline mõõde erinev, ent samas peaks ajaline jaotus olema kokku maksimum 45 minutit (10 minutit ülesande sisu seletamiseks ja meeskondade moodustamiseks, 15-20 minutit simulatsiooniharjutuse lahendamiseks ning 15-20 minutit aruteluks, analüüsiks).

# data[].attributes.body
Vahenditeks on vaja vaid eraldumiseks ruumi. Kõik muu on suuline teema käsitlus. Loomulikult peab olema olemas ka asjakohane, toetav õppematerjal.

# data[].attributes.headline
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.subject
Mil viisil toetab see meetod sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut? Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.body
See harjutus on etteaimamatu, toob nn rutiinist välja, paneb kaasa mõtlema ja töötama. samas toob ülesande käigus välja ilma ette hoiatamata inimese isiksuse omadused, käitumisstiili ning on väga hea ülesanne eneseanalüüsi sooritamiseks. See aeg möödub tavaliselt märkamatult ning on täiskasvanud õppijate lemmikuks.

# data[].attributes.body
Mõtle, arutle, jaga

# data[].attributes.body
1. Mõtle - palu osalejatel mõelda, mida nad varasemast (eelnevast) kogemusest või tegevusest said/õppisid/kaasa võtsid.
2. Arutle - palu osalejatel oma paarilisega arutada, mida nad sellest kogemusest/tegevusest said.
3. Jaga - jagamine suures ringis - mida keegi õppis, koges, kaasa võttis.

# data[].attributes.body
Sobiv meetod mistahes hetkel kasutamiseks, kus on tarvis korraks endasse vaadata, teha endas vahekokkuvõtteid, kinnistada eelnenut.
Sobib soojenduseks, nt ootuste kaardistamiseks, suurema kogemuse üldistamiseks, kokkuvõtete tegemiseks enne lahkumist jne.

# data[].attributes.body
Osaleja saab oma mõtted nö ära vormistada, kuuldavaks teha, oma kogemust reflekteerida, enda jaoks otsad kokku sõlmida.

# data[].attributes.body
Sõltub osalejate arvust. Mõtle osa võiks olla kuni 3-5 minutit, samavõrra üks arutelu paarilisega. Suures ringis arutlemine sõltub osalejate arvust ja aktiivsusest. u 10-15 min.

# data[].attributes.body
Telegramm

# data[].attributes.body
Telegramm

# data[].attributes.body
Koolitaja saab õppijalt vahetu emotsionaalse tagasiside.

# data[].attributes.body
Koolitaja annab igale koolitatavale kirjutusvahendi ja lehe paberit.
1.  15 -20  minutit enne koolituspäeva lõppu annab koolitaja õppuritele iseseisva ülesande: Koosta telegramm heale sõbrale, ülemusele või elukaaslesele teemal "Tänane õppepäev."
2. Telegrammi sisu koosneb:
- Tänane päev oli ....
- Kaaslased olid ....
- Tänase päeva meeldivus või mis väga ei meeldinud: ....
- Täna oli kasulik/ vajalik, mida õppisin ....
3. Ette antakse kindel telegrammi sõnade arv, nt kakskümmend sõna.
4. Aeg: 5 minutit kirja panekuks
5 Õppurid sõnastavad oma päeva  annavad teada koolitajale ja grupile, mida kirjutasid tänase päeva kohta.

# data[].attributes.body
1. Juhised peavad olema selged ja arusaadavad koolitatavale (kirjutamise aeg, sõnade arv, et peab sõnastama telegrammi ja selle grupi liikmetele avaldama).
2. Igal koolitataval on õigus välja öelda oma arvamus.
3. Koolitaja võtab kokku kogu rühma tagasiside või tehakse seda koos grupiga.
4. Koolitaja kasutab tagasisidet järgmiste koolituste planeerimisel ja õppekava koostamisel.

# data[].attributes.body
Koolitaja saab kiire tagasiside, mida saab kasutada edaspidiste koolituste planeerimisel.

# data[].attributes.body
Kirjutusvahend ja paber.

# data[].attributes.headline
Mil viisil see meetod toetab sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut?  Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.subject
Mil viisil see meetod toetab sotsiaalsete- ja õpioskuste arengut?  Mil viisil see toetab õpiprotsessi tõhusust?

# data[].attributes.body
See tagasiside paneb koolitatava reflekteerima end ja õpitut ning õppeprotsessi. Ta paneb koolitatava end väljendama rühmas. Kui tekkib arutelu, saab osaleda vestlusringis.
Koolitaja saab end reflekteerida ja selle alusel oma koolitusi paremustada.

# data[].attributes.body
15 minutit

# data[].attributes.body
Ajurünnak

# data[].attributes.body
Joonistame

# data[].attributes.body
Meetod selgitamaks eesmärgistamise tähtsust, tekitab diskussiooni.

# data[].attributes.body
Koolitaja annab igaühele paberi ja vajadusel kirjutusvahendi.
Osalejad peavad joonistama 1 minuti jooksul maja.
Seejärel lased naabritega võrrelda, kas ülesanne sai täidetud sarnaselt. Mis erineb ja miks?
Seejärel näita enda joonistust ja selgita, et lootsid, et osalejad jõudsid samale tulemusele.
Järgneb arutelu, miks ei jõudnud kõik ühele tulemusele: liiga üldine sõnastus, polnud infot korruste, akende-uste arvu, maja otstarbe kohta. Või ootasid sa hoopis majaplaani.
Võimalus selgitada eesmärgistamise tähtsust, missugustest osadest koosneb hea eesmärgi püstitus ja mida on vaja silmas pidada ülesande andmisel, et täitjad sellest üheselt aru saaksid.

# data[].attributes.body
On heaks vahelduseks teistele meetoditele ning äratab tähelepanu.
Võib läbi viia ka paarides, rühmades.
Võib sõnastada grupiarutelu käigus ülesande sel viisil, et saavutatakse koolitaja poolt loodetud tulemus.

# data[].attributes.body
Osalejad on teadlikud eesmärgipüstituse vajalikkusest, osalevad arutelus.

# data[].attributes.body
1 minut maja joonistamiseks, olenevalt grupi suurusest 3-5 minutit aruteluks. Kui järgneb ka ülesande sõnastamine, siis lisandub veel 3-5 minutit.