# data[].attributes.headline
Всичко за пластмасата  

# data[].attributes.subject
Всичко за пластмасата  

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
„Грийнпийс“ – България

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
„Грийнпийс“ – България

# data[].attributes.attachment_link.title
Всяко парче пластмаса, създадено някога, все още съществува. Ето и историята - „Грийнпийс“ – България

# data[].attributes.attachment_link.description
От момента, в който се събуждаме и си мием зъбите сутрин, до момента, в който гледаме телевизия в края на деня, сме заобиколени от пластмаса. Толкова много, че е трудно…

# data[].attributes.headline
Интересна история за рециклирането

# data[].attributes.subject
Интересна история за рециклирането

# data[].attributes.body
Пластмасата... Какво около нас не е от пластмаса? Почти нищо. Това говори за всичко. Пластмасата е най-употребявания материал в света, но той доста замърсява природата. Разберете повече като прочетете интересните факти.

# data[].attributes.headline
Мръсният въздух е ед

# data[].attributes.body
Мръсният въздух е един от най-големите проблеми на новия свят и всячески се търси решението му. Накратко, промишлеността, индустриалните цели, автомобилите и други замърсители са причинителите за глобалното затопляне, което пък от своя страна води до още куп нови последствия, за които може да разберете като прочетете статията за изменението на климата.

# data[].attributes.headline
Тест за проверка на общата култура

# data[].attributes.subject
Тест за проверка на общата култура

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSefrR5PD1KY6XjoqbfB8gZz3fZbEXpn_cWR1kZP8Xk4m84npA/viewform?usp=sf_link

# data[].attributes.headline
Влияние на климатичните промени в България

# data[].attributes.subject
Влияние на климатичните промени в България

# data[].attributes.body
https://youtu.be/IFAyY-WyZYM

# data[].attributes.headline
Как можем да помогнем?

# data[].attributes.subject
Как можем да помогнем?

# data[].attributes.body
http://www.ecopack.bg/kids/offset/4/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D0%B5%D1%82%D0%B5-%D0%BB%D0%B8-%D1%87%D0%B5/1/pages/

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ABC Design & Communication, www.abcbg.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Знаете ли че ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Знаете ли че ...

# data[].attributes.headline
Видео игра "Разделно събиране на отпадъците"

# data[].attributes.subject
Видео игра "Разделно събиране на отпадъците"

# data[].attributes.body
http://ecopack.bg/nahranime/index.html

# data[].attributes.headline
Изменението на климата

# data[].attributes.subject
Изменението на климата

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Our planet, future - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Различните държави и региони са изправени пред различни проблеми.

Тези промени имат силата да преобразят нашия свят, засягайки запасите от храна и вода и нашето здраве. Колкото по-големи са проблемите, толкова по-трудно и скъпо ще бъде да ги разрешим - затова е най-добре да предприемем ранни действия за овладяване на изменението на климата.

Как измерваме изменението на климата?

Пробите от лед, взети от дълбините на Антарктика, съдържат въздушни балончета, образувани преди 650 000 години. Те ни дават информация за нивата на парниковите газове в миналото и показват, че концентрациите на СО ₂ и метан в атмосферата са били много по-ниски, отколкото днес.

Дървесните пръстени отразяват годишния растеж на дърветата. Учените проучват пръстените на много стари дървета, за да разберат как се е изменял климатът с течение на времето. Например пръстените са по-тънки, когато времето е студено или сухо.

Обсерваторията „Мауна Лоа" в Хавай, САЩ, измерва нивата на СО ₂ в атмосферата от 1958 г. насам. Измерванията, направени на това отдалечено място, където качеството на въздуха не е нарушено, са добър признак за световните нива на СО ₂.

Спътниковите изображения могат да се използват, за да покажат промените в ледената покривка на Северния ледовит океан и Антарктическия океан за определен период от време.

Лошата новина

Учените са единодушни, че планетата се затопля по-бързо от всякога поради голямото количество парникови газове, които се отделят в атмосферата в резултат на човешката дейност. Това включва дейности като изгаряне на изкопаеми горива (въглища, нефт и газ), използване на автомобили и изсичане на гори.

Мнозина от нас са виждали и дори са изпитвали последиците от изменението на климата. Не става въпрос само за екстремни метеорологични явления като наводнения, суши и урагани. По-бавните и по-незабележими промени в климата могат напълно да променят начина ни на живот.

Добрата новина

Добрата новина е, че през декември 2015 г. в Париж 195 държави (на практика целият свят) постигнаха първото по рода си правно обвързващо споразумение за борба с изменението на климата. В ЕС и по целия свят правителства, компании и отделни личности вече работят по отстраняването на причините за него и за адаптиране към промените, до които то води.

Всички ние имаме своята роля в тази борба, защото изменението на климата е глобален проблем, който може да засегне всеки един от нас.

Всички ние живеем на една планета и промените на едно място могат да засегнат хората в други отдалечени краища. С други думи нашето поведение оставя трайна следа, подобно на отпечатък. Следователно чрез своите действия и решения всеки от нас може да предприеме мерки, за да оставя по-малки отпечатъци и да допринесе за овладяването на изменението на климата.

Знаете ли, че...

Знаете ли, че...

Между 1900 и 2015 г. по света са настъпили над 30 000 природни бедствия, които са нанесли щети за около 6 трилиона евро.

Покачване на морското равнище

Между 1901 и 2010 г. средното световно морско равнище се е повишило с 19 см. Има две основни причини за това: първата е, че при затоплянето водата се разширява и заема повече пространство. Втората е, че глобалното затопляне предизвиква по-бързо топене на ледниците и обширните ледени покривки в Гренландия и Антарктика, като по този начин повишава количеството на водите в океаните.

В резултат на това, покачването на морското равнище е причина за наводненията в ниско разположените крайбрежни ивици и заплашва да потопи напълно някои острови.

По-високите нива на моретата могат също да нанесат вреди на важни крайбрежни екосистеми, като мангровите гори, които са безопасно убежище за млади риби и други диви животни и им осигуряват защита срещу бурите, които ерозират бреговете. А когато солената вода проникне в земята, тя разрушава запасите от питейна вода и уврежда почвите, поради което става невъзможно да се отглеждат култури.

Можеш ли да си представиш какво би било чувството, ако знаеше, че има опасност един ден твоят дом да бъде потопен под вода?

Маршаловите острови в северната част на Тихия океан са едни от най-уязвимите островни държави в света, тъй като по-голямата част от сушата е разположена само на около три метра над морското равнище.

Според учените, в резултат на местно покачване на морското равнище само с 80 см, две трети от сушата биха могли да потънат.

Знаете ли, че...

Знаете ли, че...

Според учените океаните се окисляват днес по-бързо от когато и да било през последните 300 милиона години.

Знаете ли, че...

Знаете ли, че...

Океаните поглъщат дневно около 4 кг CO ₂ на човек.

Изменението на климата оказва голямо влияние и върху световните океани. Океаните са погълнали над 90% от допълнителната топлина от атмосферните промени, причинени от нашите действия през последните 40 години.

Макар че атмосферата не се затопля в максимална степен, тя затопля океаните. Заради по-топлите води някои риби, скариди, китове и планктон (микроорганизми, с които се хранят рибите) мигрират към полюсите, където е по-студено.

Например крилът, малък скаридоподобен организъм, който служи за храна на риби и китове, се размножава най-добре в студени води. По-топлите води означават по-малко крил и по-малко риба. Оцеляването на кораловите рифове, които са дом на над 25% от всички морски видове и място за размножаване на много риби, също е под въпрос заради прекомерното затопляне на водите.

Океаните поглъщат около една четвърт от въглеродния диоксид, който отделяме всяка година, а увеличаването на нивата на СО ₂ означава, че по-големи количества от този газ ще се съхраняват в моретата. Това помага за регулиране на климата, но променя химическия баланс в океаните.

Водите стават все по-киселинни и нанасят вреди на морския живот, по-специално на черупкообразните морски обитатели, като омари, стриди и корали.

Това е особено обезпокоително, тъй като те са в началото на хранителната верига на редица животински видове.

Заплаха за хранителната верига в полярните региони

Много сухоземни и морски видове вече са се преместили на нови места. Някои от тях ще бъдат изложени на по-голям риск от изчезване, ако не бъдат предприети мерки за ограничаване на изменението на климата.

Оцеляването на най-големите полярни хищници, като леопардовите тюлени и белите мечки, зависи от малки водорасли, които растат по долната страна на леда. Тези водорасли стоят в началото на почти всички хранителни вериги в полярните региони. Планктонът се храни с водораслите; малките риби, крилът и други създания се хранят с планктон и така нататък нагоре по хранителната верига до рибите, пингвините и тюлените. При наличие на по-малко лед в Антарктическия океан и Северния ледовит океан тези хранителни вериги се нарушават.

Знаете ли, че...

Знаете ли, че...

Според Организацията по прехрана и земеделие на ООН 71 от около 100-те култури, които осигуряват 90% от храната по света, се опрашват от пчели!

Опасни комари

В резултат на промените в климата някои насекоми, които преди са обитавали един регион, сега завладяват нови територии.

Някои комари при ухапване пренасят болести, като жълта треска, треска „Денга", треска „Чикунгуня" и малария. Първоначално тези насекоми са се срещали само в тропическите райони, но днес някои от тях вече живеят и се размножават и в Южна Европа, тъй като климатът там е по-топъл.

По-малко храна, повече проблеми

Непоносимата жега и сушата са пагубна комбинация за земеделските култури и за световните хранителни запаси. Растенията се нуждаят от вода, за да оцелеят, а без растения, с които да се хранят, селскостопанските животни, като говедата например, също ще гладуват. Когато най-горният почвен слой на земеделските земи изсъхне, той става на прах и вятърът го отвява заедно с жизненоважните за растенията хранителни елементи.

Резултатът е недостиг на храна, което е огромен проблем, тъй като се очаква населението на света да нарасне от около 7,5 млрд. към сегашния момент до 9 млрд. през 2050 г., така че ще се нуждаем от повече храна, а не от по-малко.

Заплаха за нашите хранителни запаси са и отрицателните въздействия, които изменението на климата оказва върху пчелите и другите опрашители. Всичко това означава, че трябва да предотвратяваме изменението на климата с всички възможни средства, като в същото време пригодим земеделието така, че да издържи на изменящия се климат.

Дървените подпори, върху които е построена Венеция, започват да изчезват в калта на плитката лагуна на Адриатическо море.
Заедно с ежегодното покачване на водите в лагуната с около 2 мм, морското равнище ще се покачва общо с 4 мм годишно.

Честите наводнения увреждат историческите сгради, заливат улици и засягат туризма.

В ход обаче е план за монтиране на 78 огромни метални порти за предпазване на града от прииждащите води с височина до 3 метра. Освен портите Венеция ще получи допълнителна подкрепа чрез възстановяване на солените блата, които са естествени бариери срещу покачването на морското равнище.

Знаете ли, че...

Знаете ли, че...

Венеция е потънала с повече от 20 см през 20-и век.

# data[].attributes.attachment_link.title
Impacts - Our planet, future European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Различните държави и региони са изправени пред различни проблеми. Тези промени имат силата да преобразят нашия свят, засягайки запасите от храна и вода и нашето здраве. Колкото по-големи са проблемите, толкова по-трудно и скъпо ще бъде да ги разрешим - затова е най-добре да предприемем ранни действия за овладяване на изменението на климата.