# data[].attributes.body
1. Kokia meno šaka gotikoje laikyta svarbiausia? Kodėl?

# data[].attributes.body
1. Vitražas- monumentaliosios, dekoratyvinės dailės rūšis- spalvoto stiklo kūrinys.
2.Vitražai atsirado senovės Egipte.
3. Stiklus jungia švino juosta.
4. Šviesa ir spalva.

# data[].attributes.headline
1.VITRAŽAS-monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis – spalvoto stiklo kūrinys; architektūrinės kompozicijos sudėtinė dalis.

# data[].attributes.subject
1.VITRAŽAS-monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis – spalvoto stiklo kūrinys; architektūrinės kompozicijos sudėtinė dalis.

# data[].attributes.body
Vitražas- monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis – spalvoto stiklo kūrinys; architektūrinės kompozicijos sudėtinė dalis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
gòtikos architektūrà - svarbiausia gotikos meno šaka.

Bendrieji bruožai

Dievo Motinos katedros Amiens'e konstrukcija: 1 - kryžminis nerviūrinis skliautas, 2 - smailioji arka, 3 - piliorius, 4 - kontraforsas, 5 - arkbutanas

Statyta stačiakampio arba spindulinio plano (dažniausiai prie vandens kelių) miestai, apjuosti mūrinėmis gynybinėmis sienomis su bokštais ir vartais. Siauros vingiuotos arba tiesios gatvės vedė į centrinę keturkampę arba trikampę aikštę, kurioje buvo miesto pagrindiniai pastatai: katedra, rotušė, prekybos halė, amatininkų cechai, pirklių gildijų namai (pastarieji trys - nauji pastatų tipai). Dėl dažniausiai stichiškos statybos ir vietos stokos pastatai statyti tankiai, jie buvo 3-5 aukštų, atgręžti galu (Šiaurės Europoje) arba šonu (Pietų Europoje) į aikštę ar gatvę, grakščių proporcijų, siaurų fasadų, pailgintų frontonų. Gotikos laikotarpiu išrasta karkasinė konstrukcija, kurią sudaro vienodais tarpais išdėstyti pilioriai, kryžminis nerviūrinis skliautas, kontraforsai ir arkbutanai (skliautų ir sienų skėtimo jėgoms atremti), smailiosios arkos.

Dėl karkasinės konstrukcijos siena prarado laikančiosios konstrukcijos paskirtį; pastatus imta statyti aukštesnius, grakštesnius, plonesnių sienų, su dideliais (dažnai vitražo) langais. Būdinga pastato konstrukcijos ir puošybos elementų vientisumas. Gotikos stiliaus principai ir inžinerinės naujovės labiausiai atsiskleidė sakralinėje architektūroje. Vyraujantis gotikinės bažnyčios tipas - lotyniškojo kryžiaus plano aukšta erdvi 3 arba 5 navų bazilikinė (vėliau halinė) katedra su erdvia presbiterija, apjuosta deambulatorijumi ir apsidolių vainiku. Puošniausias - vakarinis fasadas, dažniausiai su 2 keturkampiais bokštais ir 3 giluminiais portalais, virš centrinio portalo didelis apskritas langas - rožė. Fasadus puošė skulptūrinis dekoras, nišos, ažūriniai pinakliai, kryžiažiedžiai, vimpergos, profiliuotos plytos ir perdegtų plytų ornamentai. Interjerams būdinga vertikalios dinamiškos piliorių, puskolonių, triforų ir skliauto nerviūrų linijos. Vakarų ir Vidurio Europoje daugiausia statyta iš akmens, Šiaurės ir Rytų Europoje - iš plytų. Kultūros tradicijos ir skirtingų statybinių medžiagų naudojimas lėmė gotikos architektūros savitumus, atmainas.

Ankstyvasis laikotarpis

Peterborough katedra (12 a. pabaiga-13 a. pirma pusė)

Ankstyvojo gotikos laikotarpio architektūrai dar būdinga romaninio stiliaus monumentalumas, masyvios sienos, detalės. Klostėsi karkasinės konstrukcijos pradmenys, imta erdvę skaidyti vertikaliai, atsirado smailiosios arkos, įvairus skulptūrinis dekoras. Žymiausi ankstyvojo laikotarpio gotikos pastatai Prancūzijoje: Šv. Dionizo vienuolyno bazilika Saint‑Denis (12 a.), katedros - Šv. Stepono Sense (Burgundija, 1130-68), Laono (apie 1155-apie 1225), Dievo Motinos Chartres'e (1194-1225), Dievo Motinos Paryžiuje (1163-1267). Anglijoje gotikos pradžia sutapo su Canterbury katedros (11 a.) atstatymu (1174 pristatytas ankstyvosios gotikos choras, architektas Williamas iš Senso). Apie 1175-1275 plėtotas ankstyvasis anglų stilius, kuriam būdinga prancūzų ir normanų romaninio stiliaus masyvios proporcijos ir gotikinė karkasinė konstrukcija (Lincolno katedros choras, 1192, Wellso, 1180-1239, Salisbury, 1220-70, katedros).

Vokietijoje gotikos architektūra plito nuo 13 a. pradžios. Pastatai čia daugiausia statyti iš plytų (vadinamoji plytų gotika) - jie žemesni, paprastesnių formų, sienos storesnės, su masyviais kontraforsais, naudota profiliuotų plytų dekoras (Magdeburgo, pradėta 1209, Kölno, 1248-1322, katedros).

Féniso pilis prie Aostos (apie 1340)

Brandusis laikotarpis

Brandžiuoju gotikos laikotarpiu architektūra pasidarė dar grakštesnių proporcijų, gausesnio skulptūrinio dekoro, įsivyravo karkasinė konstrukcija. Statyta daugiau pasaulietinių pastatų: pilių, rotušių, prekybos halių, ligoninių (Liubeko, 13-14 a., Braunschweigo, 14-15 a., Stralsundo, Briugės, abi 13-15 a., rotušės; Vincennes'o pilis, 14 amžius).

Ryškėjo kai kurių šalių gotikos architektūros skirtumai. 13 a. viduryje-14 a. pabaigoje Prancūzijoje plito spindulinis stilius - pastatų fasadai puošti didelėmis rožėmis (apskritais langais), jos skaidytos spindulius primenančiu masverko ornamentu. Būdingas šio stiliaus pavyzdys - Šventoji koplyčia Paryžiuje (1248). Pastatytos Reimso (1212-14 a.), Amiens'o (1220-88) Dievo Motinos katedros.

Exeterio katedros skliautai (1282-1369)

Anglijos bažnyčių architektūrai būdinga ilgas lotyniškojo kryžiaus planas su stačiakampio plano apsidėmis, bokštas pagrindinės navos ir transepto sankirtoje, mažesni šoniniai langai, retai (Lincolno katedra, 13 a. pirma pusė, Westminsterio abatijos katedra Londone, pradėta 1245) taikyta rožė. 1250-1380 čia plito gotikos atšaka dekoracinis stilius, jis išsiskyrė gausesniu dekoru, puošniais masverkais, sudėtinga skliautų konfigūracija (Exeterio katedra, 1282-1369, frontonas apie 1350-1400). Vokietijoje gotikos architektūra išliko masyvių formų, žymu romaninio stiliaus įtaka (Strasbūro katedra, architektas Erwinas von Steinbachas, pradėta 1276, bokštas 1399-1439). Savitoje Italijos gotikoje (daugiausia plito Lombardijoje, Venecijoje, Toskanoje) susipynė bizantiškosios, arabiškosios, Vakarų Europos architektūros tradicijos (Sienos rotušė, 1288-1309, Dožų rūmai Venecijoje, pradėti 1309, architektai G. ir B. Bonai).

Vėlyvasis laikotarpis

Vėlyvuoju gotikos laikotarpiu architektūra tapo dar įmantresnė, dinamiškesnė, smulkios dekoratyvinės formos pradėjo stelbti pastato tektoniką. Statyta halinės bažnyčios, koplyčios, rotušės, rūmai, gyvenamieji namai. Pastatų skliautus (žvaigždinius, tinklinius, vėduoklinius) skaidė sudėtingi nerviūrų ornamentai. Prancūzijoje 15-16 a. plito dar 1370 susiklosčiusi liepsnotoji gotika, kuriai būdinga gausi įmantri lenktų, vingiuotų linijų puošyba. Anglijoje plito statmeniškasis stilius (Karališkojo koledžo koplyčia Kembridže, 1446-1515), jis 16 a. viduryje išsirutuliojo į Tiudorų stilių (pereinamasis vėlyvosios gotikos ir renesanso laikotarpis).

Lietuvoje

Lietuvoje gotika - pirmasis architektūros stilius - pradėjo plisti 14 a. antroje pusėje. Jos susiklostymą ir raidą lėmė krikščionybės įvedimas (1387), miestų plėtra, šaunamojo ginklo išradimas. Labiausiai reiškėsi sakralinėje architektūroje.

Skiriami du gotikos raidos laikotarpiai: ankstyvasis (14 a. antra pusė-15 a. pirma pusė) ir brandusis (15 a. antra pusė-16 amžius). Ankstyvuoju gotikos laikotarpiu savaimingai klostėsi spindulinio, linijinio, mišraus plano miestai ir miesteliai (tik Klaipėda statyta pagal stačiakampį planą). Buvo atstatomos ar atnaujinamos ankstesnės aptvarinės ( Kauno pilis) ir netaisyklingo plano ( Trakų pilys, Vilniaus pilys, Gardino pilys) gynybinės pilys. Jose statyti į sienų išorę išsikišę bokštai (pritaikyti flankinei gynybai), rezidenciniai rūmai, koplyčios. Būdinga kontraforsai, smailiaarkės angos, kryžminiai nerviūriniai skliautai. Sienos mūrytos storesnės, eilėmis iš akmenų ir plytų, kampai ir angokraščiai - iš plytų.

Miestuose pradėta statyti bažnyčias, vienuolynus, cerkves, rotušes, cechų ir gildijų namus. Jie paprastų masyvių formų, panašūs į Lenkijos, Prūsijos, Šiaurės Vokietijos, Livonijos gotikinius pastatus. Pamatai mūryti iš akmenų, sienos gotikinio mūro: plytų eiles sudaro pakaitomis sudėti trumpainiai ir ilgainiai, surišti kalkių skiediniu. Statytos sunkių proporcijų, paprastos fasadų kompozicijos, neaukštos vidaus erdvės halinės trinavės (rečiau vienanavės) bažnyčios.

Pastatyta ir kryžiškojo plano halinių bažnyčių ( Vytauto bažnyčia Kaune, 15 a. pradžia, Šv. Jurgio bažnyčia Vyžuonose, 1406). Taikyta masyvūs stačiakampio skerspjūvio arba laiptuoti (Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų, arba Pranciškonų, bažnyčia Vilniuje, 1421, 18 a. antroje pusėje perstatyta vėlyvojo baroko stiliumi) kontraforsai, smailiaarkiai arba pusapskričių arkų portalai ( Šv. Mikalojaus bažnyčia Vilniuje, prieš 1387), viduje - žvaigždiniai skliautai, paremti aštuonkampiais stulpais. Ankstyvuoju laikotarpiu pastatyta Vilniaus katedra ( Vilniaus katedra ir varpinė; išliko gotikiniai pamatai, rūsiai), Kauno katedra (abi vėliau perstatytos).

Šv. Jurgio Kankinio bažnyčia Kaune (1472-16 a. pradžia)

Brandžiuoju gotikos laikotarpiu pastatai statyti aukštesni, grakštesnių proporcijų, sudėtingesnės fasadų kompozicijos, puošnesni, žymu Gdansko gotikos įtaka. Statyta vienanavės (rečiau halinės trinavės) bažnyčios. Dauguma vienanavių bažnyčių nedidelės, beveik kvadratinio (kartais stačiakampio) plano su trumpa presbiterija (Šv. Mikalojaus bažnyčia Kaune, 15 a. pabaiga, Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia Zapyškyje, 16 a. pirma pusė). Prie vienuolynų dažnai statytos didelės halinės trinavės stačiakampio plano bažnyčios su ilgomis presbiterijomis (Šv. Jurgio Kankinio bažnyčia Kaune, 1472-16 a. pradžia, Šv. Pranciškaus Asyžiečio, arba Bernardinų, bažnyčia Vilniuje, 1516).

Šv. Onos ir Bernardinų bažnyčių ansamblis Vilniuje (15 a. pabaiga-16 a.)

Būdinga aukšti stogai, ploni kontraforsai su įvairaus skerspjūvio pakopomis arba daugiakampiai su velenėliais briaunose (Šv. Onos bažnyčios Vilniuje presbiterija, apie 1500; Šv. Onos ir Bernardinų bažnyčių ansamblis), mūryti ir atitraukti nuo sienos (Šv. Jurgio Kankinio bažnyčios Kaune presbiterija). Bažnyčios dažniausiai bebokštės, kai kurios turėjo 1 ar daugiau bokštų. Aštuonkampiai į viršų smailėjantys su keturkampiu pagrindu bokštai skyrėsi viršūnėmis (piramidės, varpo, smailės formos), vieta (bažnyčios priekyje, prie presbiterijos, navų vidurio, šono), puošyba (įvairių formų nišos, langų apvadai, traukos, frizinės juostos). Kai kurių bažnyčių bokštuose yra renesanso motyvų (Šv. Gertrūdos bažnyčia Kaune, 15-16 aamžius).

Bebokščių bažnyčių pagrindiniame fasade vyravo aukštas trikampis arba laiptuotas frontonas su įvairių formų nišomis. Fasadai puošti perdegtų plytų ornamentais (rombais, kryžiais), profiliuotomis plytomis (apie 140 rūšių), tinkuotomis baltomis detalėmis (nišos, frizinės juostos, angų apvadai). Bažnyčių navas, presbiterijas, zakristijas dengė tinkliniai ar krištoliniai skliautai. Žymiausias gotikos paminklas - Šv. Onos ir Bernardinų bažnyčių ansamblis Vilniuje. Tuo metu statytose cerkvėse (Šv. Mikalojaus, Švenčiausiosios Trejybės, abi 1514, Skaisčiausiosios Dievo Motinos, perstatyta 1522, visos Vilniuje) gotika susipynė su bizantiškuoju stiliumi.

Išliko visuomeninių pastatų su ypač puošniais frontonais ( Perkūno namai Kaune, 15 a. pabaiga-16 a. pradžia). Rotušės statytos dviaukštės, su bokštais ir stačiais dvišlaičiais stogais (Kauno rotušė, pradėta 1542, Vilniaus rotušė, 16 a. pabaiga-17 a. pirma pusė, abi vėliau perstatytos). Miestuose statyta 1-2 (kartais 3) aukštų gyvenamieji namai, atgręžti galu (kartais šonu) į gatvę ar aikštę. Pirmojo aukšto (jame dažniausiai būdavo įrengiamos dirbtuvės, parduotuvės, užeigos) langai mažesni, antrojo (čia būdavo įrengiamos gyvenamosios patalpos) - didesni, išdėstyti nelygiais tarpais. Puošnesnių gyvenamųjų namų fasadai dažnai asimetriški, su aukštu nišomis ir profiliuotomis traukomis puoštu frontonu (Pilies gatvė 12-14, Vilniuje, Rotušės aikštė 1-5, Kaune). Pastatyta gyvenamųjų namų su pusiau cilindriniais, kryžminiais, krištoliniais skliautais.

gyvenamieji namai Pilies gatvėje Vilniuje (15 a. pabaiga-16 a. pradžia)
gotika Lietuvos architektūroje
2972

L: Lietuvos pilys Vilnius 1971; Lietuvos architektūros istorija t. 1 Vilnius 1987; T. Adomonis, K. Čerbulėnas Lietuvos TSR dailės ir architektūros istorija t. 1 Vilnius 1987; A. Baliulis, S. Mikulionis, A. Miškinis Trakų miestas ir pilys Vilnius 1991; Kauno architektūra Vilnius 1991; J. Baltrušaitis Visuotinė meno istorija t. 2 Kaunas 1992; Lietuvos dailės istorija Vilnius 2002; Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės gotika: Sakralinė architektūra ir dailė Vilnius 2002; H. Focillon The Art of the West: Gothic 2 vol. London 1963; J. Evans The Flowering of the Middle Ages London 1966; W. Löllner Reise in die Gotik Leipzig ³1973; N. Pevsner Historia architektury europejskiej t. 1 Warszawa 1979.
gotikos dailė

# data[].attributes.attachment_link.description
gòtikos architektūrà - svarbiausia gotikos meno šaka. Dievo Motinos katedros Amiens'e konstrukcija: 1 - kryžminis nerviūrinis skliautas, 2 - smailioji arka, 3 - piliorius, 4 - kontraforsas, 5 - arkbutanas Statyta stačiakampio arba spindulinio plano (dažniausiai prie vandens kelių) miestai, apjuosti mūrinėmis gynybinėmis sienomis su bokštais ir vartais.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Paryžiaus katedros rožė (1260)

vitrãžas (pranc. vitrage < lot. vitrum - stiklas), monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis - spalvoto stiklo kūrinys; architektūrinės kompozicijos sudėtinė dalis. Vitražas kuriamas pagal išankstinį projektą (kartoną). Būna plokštuminiai, reljefiniai, erdviniai vitražai. Vitražui būdinga figūrinės, heraldinės, medalioninės, grizailės, Jesės medžio, rožės lango kompozicinės schemos. Klasikinis vitražas - į vientisą bloką (jis įstatomas į rėmus, sutvirtinamas metaliniais strypais) švino juostelėmis sujungtos plono spalvoto stiklo detalės. Saulės apšviestose pastato sienų angose (languose, duryse) įkomponuotas vitražas tampa spalvingos šviesos šaltiniu interjere. Kartais kaip pertvara ar panò naudojamas interjere, apšviečiamas dirbtine šviesa. Vitražo meninį vaizdą lemia stiklo skaidrumas, spalva, forma, faktūra, stiklą jungiančios medžiagos piešinys.

Istorinė apžvalga

Vitražai atsirado senovės Egipte, buvo kuriami senovės Romoje. Karolingų renesanso (8-9 a.), romanikos (10-12 a.) vitražų išliko Prancūzijoje, Vokietijoje. Suklestėjo gotikos laikotarpiu, romaninių bažnyčių sienas pakeitus karkasinėmis konstrukcijomis su dideliais langais. 12-15 a. raiškių vitražų sukurta Prancūzijoje (Dievo Motinos katedrose Paryžiuje, Chartres'e, Reimse, Šventojoje koplyčioje Paryžiuje), Vokietijoje (Kölno katedroje, Švč. Mergelės Marijos bažnyčioje Esslingene), Didžiojoje Britanijoje (Canterbury, Yorko, Wellso katedrose), Italijoje (Šv. Pranciškaus sakralinių pastatų ansamblyje Asyžiuje, Švč. Mergelės Marijos Naujojoje bažnyčioje Florencijoje), Ispanijoje (Toledo katedroje); jiems būdinga monumentalumas, statiška kompozicija, plati spalvų gama, juodų vitražinių dažų raiškus piešinys ant spalvoto stiklo; stiklus jungianti švino juosta sudaro vientisą piešinį. Renesanso epochoje plėtota stiklo tapyba, vitražų kompozicijos priartėjo prie molbertinės tapybos principų. 17-18 a. vitražas sumenko. 19 a. vitražo tradicijas atgaivino neogotika. 19 a.-20 a. viduryje vitražo raidą skatino art nouveau, art deco kryptys. 20 a. architektūroje paplito didelę sienos dalį užimantis storastiklis vitražas (lieti, skaldyti stiklo luitai, sujungti betonu, sutvirtinti metalo armatūra).

Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų katedros Sienoje vitražas (apie 1288, pagal dailininko Duccio di Buoninsegnos piešinį)

20 a. pabaigoje-21 a. pradžioje meninio stiklo kūrėjai sujungė vitražo ir meninio stiklo idėjas bei technologijas (dideli spalvoto stiklo lakštai lydomi į vientisą kompoziciją, stiklas pučiamas, liejamas, raižomas, ėsdinamas rūgštimis, klijuojamas, laminuojamas; naudojami įvairūs optiniai stiklai). 20 a. vitražų sukūrė dailininkai F. Léger, G. Braque'as, M. Chagallas, architektai Ch. R. Mackintoshas, F. L. Wrightas.

Vitražas Lietuvoje

Lietuvoje, manoma, būta gotikinių vitražų. Nuo 16 a. vitražais buvo puošiamos bažnyčios, pilys. Daugiausia naudotas įvežtinis, rečiau - vietinis stiklas. 1547 Žygimantas Augustas savo dvarioniui M. Paleckiui suteikė monopolinę teisę steigti Vilniuje stiklo dirbtuvę, prekiauti savo gamybos ir atvežtiniais stiklo gaminiais. 18-19 a. sukurta miniatiūrinių, ant langų kabinamų vitražų. 18 a. pabaigoje-20 a. pradžioje vitražai daugiausia gaminti užsienio šalyse (Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčios Rokiškyje vitražai). Reikšmingas vitražų ansamblis sukurtas Šv. Jonų bažnyčios Oginskių koplyčioje Vilniuje (1863 pagamintas Paryžiuje pagal dailininko J. V. Puzino projektą, 1980 restauruotas). 1905-15 Kaune garsėjo V. Pšybytniovskio vitražo dirbtuvės Marija (Vabalninko, Lapių, Viduklės bažnyčių vitražai). Vitražų projektų sukūrė M. K. Čiurlionis, T. Daugirdas, P. Kalpokas.

S. Ušinsko vitražas Žalgirio mūšis (1946, Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus)

Šiuolaikinio vitražo mokyklos pradininkas - S. Ušinskas (vitražų ciklai bažnyčiose - Berčiūnų, 1944, Mažojoje Kristaus Prisikėlimo Kaune, 1947). Nuo 1934 Kauno meno mokykloje (vėliau ir Kauno taikomosios dekoratyvinės dailės institute) S. Ušinskas dėstė vitražą (pirmieji vitražo ir stiklo dailininkai - F. Ušinskaitė, 1921-2003, V. Blažytė, 1926-99, A. Stoškus, K. Morkūnas). Nuo 7 dešimtmečio vitražas itin išpopuliarėjo. 20 a. antroje pusėje-21 a. pradžioje vitražų sukūrė B. Bružas, A. Dovydėnas, A. Garbauskas, S. Kazimieraitis, I. Lipienė, E. Markūnas, K. Morkūnas, A. Stoškus, K. E. Šatūnas, E. Valiūtė. Vitražų Jungtinėse Amerikos Valstijose yra sukūrę A. Elskus, A. Valeška, V. K. Jonynas.

L: Šviesos architektūra / sud. E. Utarienė, Ž. Mirinavičius, N. Nevčesauskienė, E. Januškaitė‑Krupavičė Vilnius 2020.

287

# data[].attributes.attachment_link.description
Paryžiaus katedros rožė (1260) vitrãžas (pranc. vitrage < lot. vitrum - stiklas), monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis - spalvoto stiklo kūrinys; architektūrinės kompozicijos sudėtinė dalis. Vitražas kuriamas pagal išankstinį projektą (kartoną). Būna plokštuminiai, reljefiniai, erdviniai vitražai. Vitražui būdinga figūrinės, heraldinės, medalioninės, grizailės, Jesės medžio, rožės lango kompozicinės schemos.

# data[].attributes.attachment_link.title
Europos dailiųjų amatų dienos 2020 | Vitražo amatas

# data[].attributes.headline
2.VITRAŽAI ATSIRADO SENOVES-Egipte, buvo kuriami senovės Romoje. Karolingų renesanso .

# data[].attributes.subject
2.VITRAŽAI ATSIRADO SENOVES-Egipte, buvo kuriami senovės Romoje. Karolingų renesanso .

# data[].attributes.attachment_link.description
The term stained glass refers to coloured glass as a material and to works created from it.

# data[].attributes.body
1. Kas yra vitražas?
2. Kur atsirado vitražai?
3. Kaip spalvoto stiklo gabaliukai sujungiami į vientisą kompoziciją?
4. Kas yra pagrindinė vitražo išraiškos priemonė?
5. Įkelkite 1-2 vitražo nuotraukas, kurie bus jūsų vitražo analogai.

# data[].attributes.headline
3.SPALVOTI STIKLO GABALIUKAI SUJUNGIAMI-švinu, nes tai yra vienas iš mingščiausių metalų ir su juo yra lengva dirbti

# data[].attributes.subject
3.SPALVOTI STIKLO GABALIUKAI SUJUNGIAMI-švinu, nes tai yra vienas iš mingščiausių metalų ir su juo yra lengva dirbti

# data[].attributes.headline
4.PAGRINDIĖ VITRAŽO IŠRAIŠKOS PRIEMONĖ-šviesa ir spalva

# data[].attributes.subject
4.PAGRINDIĖ VITRAŽO IŠRAIŠKOS PRIEMONĖ-šviesa ir spalva

# data[].attributes.body
Vitražas- monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis – spalvoto stiklo kūrinys; architektūrinės kompozicijos sudėtinė dalis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Arts & Culture features content from over 2000 leading museums and archives who have partnered with the Google Cultural Institute to bring the world's treasures online.

# data[].attributes.body
Vitražai atsirado senovės Egipte, buvo kuriami senovės Romoje.

# data[].attributes.body
1. Vitrãžas- monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis – spalvoto stiklo kūrinys; architektūrinės kompozicijos sudėtinė dalis.
2.Vitražai atsirado senovės Egipte, buvo kuriami senovės Romoje.
3. Stiklus jungianti švino juosta sudaro vientisą piešinį.
4. Šviesa jos spalva ir šviesa.
5. https://artsandculture.google.com/asset/wisteria-mark-sherman/hwF4niuXqAi2nw https://artsandculture.google.com/asset/lake-with-swan-laboratorio-picchiarini/dQEI6OHd7B9-1A

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"For me the most difficult thing about quilt making is coming up with an idea. In this case the idea came from my wife Sherry, a talented physician."

The design for Wisteria is from a stained glass window by Louis Comfort Tiffany titled "Snowball and Wisteria" circa 1907. Mark first drew the design in miniature then enlarged it to the actual size of the quilt. He then made all the appliqué pieces, searching hand-dyed fabric for just the right colors and turning the edges under as perfectly as possible. Once all the appliqué pieces were made, he machine appliquéd them to the black background.

"Quilting for me is a road, one filled with many choices and many ways to achieve a goal. Quilt has shown me how much my family loves me and wants only the best for me. It's just like life. Thank God for quilting and quilters."

- Mark Sherman

# data[].attributes.attachment_link.title
Wisteria - Mark Sherman - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
"For me the most difficult thing about quilt making is coming up with an idea. In this case the idea came from my wife Sherry, a talented physician." The design for Wisteria is from a stained glass window by Louis Comfort Tiffany titled "Snowball and Wisteria" circa 1907.

# data[].attributes.body
Vitražai atsirado senovės Egipte, buvo kuriami senovės Romoje.

# data[].attributes.body
1 Vitrãžas tai monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis – spalvoto stiklo kūrinys; architektūrinės kompozicijos sudėtinė dalis.

2. Vitražai atsirado senovės Egipte, buvo kuriami senovės Romoje.

3. Vitražas kuriamas pagal išankstinį projektą (kartoną).  Klasikinis vitražas – į vientisą bloką (jis įstatomas į rėmus, sutvirtinamas metaliniais strypais) švino juostelėmis sujungtos plono spalvoto stiklo detalės.

4.  Šviesa ir spalva.

5. https://artsandculture.google.com/asset/window-with-two-roundels-and-ornament-from-christ-church-cathedral-canterbury-st-stephen-disputing-with-jews-unknown-english/awHJxkkzbmo5Vg
https://artsandculture.google.com/asset/king-from-a-tree-of-jesse-window/fAHQvM7oqFSd_Q

# data[].attributes.attachment_link.title
Window with two roundels and ornament from Christ Church Cathedral, Canterbury, "St. Stephen Disputing with Jews" - Unknown, English - Google Arts & Culture

# data[].attributes.body
sujungiamas švinu

# data[].attributes.body
1.Vitražas – dekoratyvinės dailės rūšis, dailės kūrinys iš spalvoto stiklo, įstatomas į langą, duris arba įtaisomas eksterjero ar interjero sienoje, arba erdvėje. Toks kūrinys apšviečiamas natūralia arba dirbtine šviesa.

# data[].attributes.body
Dideli spalvoto stiklo lakštai jungiami į vientisą kompoziciją, stiklas raižomas, ėsdinamas rūgštimis, klijuojamas su švinu

# data[].attributes.body
Šviesa ir spalva

# data[].attributes.body
1. Vitražas - dekoratyvinės dailės rūšis, dailės kūrinys kuris daromas iš spalvoto stiklo ir dažniausiai įstatomas į langus.

2. Vitražai atsirado senovės Egipte.

3. Spalvoti stiklo gabaliukai yra sujungiami švino juosta.

4. Pagrindė vitražo išraiškos priemonė yra šviesa ir spalva.

# data[].attributes.body
Šviesoa žaismas ir spalva

# data[].attributes.body
Vitražai -tai kurinys iš spalvoto stiklo įstatomas kaip langas,durys arba interjero erdvėje.

# data[].attributes.attachment_link.title
‘Praising Angel’ stained glass panel - Edward Burne-Jones and Morris & Co. - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
This stained glass panel was part of a series of eight windows made for the residence of George MacCulloch, an Australian mining magnate and patron of Morr...

# data[].attributes.attachment_link.title
Window with Hudson River Landscape - Tiffany Studios, Studio - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Arts & Culture features content from over 2000 leading museums and archives who have partnered with the Google Cultural Institute to bring the world's treasures online.

# data[].attributes.body
2.Vitražai atsirado senovės Egipte, buvo kuriami senovės Romoje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In this window East meets West, as La Farge adapted a common Japanese motif to the Western medium of stained glass. In Japan carp, or koi, symbolized blessings such as sustenance, vigor and endurance, and wealth. For centuries rural Japanese enjoyed wild carp as nutritious food. In the early 1800s, however, farmers started breeding colorful varieties as pets. Keeping carp became a popular craze in Japan and created a market in which the most colorful fish were extremely expensive.

Explore museums and play with Art Transfer, Pocket Galleries, Art Selfie, and more

Recommended

# data[].attributes.attachment_link.title
"The Fish" (or "The Fish and Flowering Branch") window - John La Farge - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
In this window East meets West, as La Farge adapted a common Japanese motif to the Western medium of stained glass. In Japan carp, or koi, symbolized blessings such as sustenance, vigor and endurance, and wealth. For centuries rural Japanese enjoyed wild carp as nutritious food.

# data[].attributes.body
Vitražai atsirado senovės Egipte, buvo kuriami senovės Romoje.
Vitražų išliko Prancūzijoje, Vokietijoje.

# data[].attributes.body
https://artsandculture.google.com/asset/the-fish-or-the-fish-and-flowering-branch-window/qAEx6naM8Poj5Q

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In this window East meets West, as La Farge adapted a common Japanese motif to the Western medium of stained glass. In Japan carp, or koi, symbolized blessings such as sustenance, vigor and endurance, and wealth. For centuries rural Japanese enjoyed wild carp as nutritious food. In the early 1800s, however, farmers started breeding colorful varieties as pets. Keeping carp became a popular craze in Japan and created a market in which the most colorful fish were extremely expensive.

Explore museums and play with Art Transfer, Pocket Galleries, Art Selfie, and more

Recommended

# data[].attributes.attachment_link.title
"The Fish" (or "The Fish and Flowering Branch") window - John La Farge - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
In this window East meets West, as La Farge adapted a common Japanese motif to the Western medium of stained glass. In Japan carp, or koi, symbolized blessings such as sustenance, vigor and endurance, and wealth. For centuries rural Japanese enjoyed wild carp as nutritious food.

# data[].attributes.body
3. Spalvoti stiklo gabaliukai yra sujungiami švino juosta.

# data[].attributes.body
1. Vitražas - monumentaliosios dekoratyvinės dailės rūšis - spalvoto stiklo kūrinys.
2. Vitražas atsirado senovės Egipte, kuriami buvo senovės Romoje.
3. Klasikinis vitražas - į vientisą bloką (jis įstatomas į rėmus, su tvirtinamas metaliniais strypais) švino juostelėmis sujungtos plono spalvoto stiklo detalės.
4. Pagrindinė vitražo išraiškos priemonė yra šviesa, spalva ir šviesos žaismas.

# data[].attributes.body
4, Pagrindinės vitražo išraiškos priemonės yra šviesa ir spalva.

# data[].attributes.headline
Kaip spalvoti still gabaliukai sujungiami į vientisą kompoziciją?

# data[].attributes.subject
Kaip spalvoti still gabaliukai sujungiami į vientisą kompoziciją?

# data[].attributes.body
Pagal piešinio eskizą piešinio žymės ant stiklo uždedamos žymekliu ir supjaustomos į gabalus, tada gabaliukai nupoliruojami ir visos detalės apgaubiamos variu, tada surenkamos kaip mozaika ant lygaus paviršiaus ir lituoti.

# data[].attributes.body
https://artsandculture.google.com/asset/stained-glass-window-hampton-court-palace-james-brittain/QAEHEasxERcgDA

# data[].attributes.attachment_link.title
Stained-glass window, Hampton Court Palace - James Brittain and Thomas Willement (1786-1871) - Google Arts & Culture

# data[].attributes.attachment_link.description
The Great Watching Chamber. Detail of a stained-glass window showing the Tudor rose, a heraldic symbol of the Tudor royal family The glass was installed in...

# data[].attributes.body
4, Pagrindinės vitražo išraiškos priemonės yra šviesa ir spalva.

# data[].attributes.body
1 klausimas.
Vitražas-dekoratyvinės dailės rūšis, dailės kūrinys iš spalvoto , įstatomas į langą, duris arba įtaisomas eksterjero ar interjero sienoje, arba erdvėje.

2 klausimas.
Pirmasis vitražas atsirado Egipte.

3 klausimasjis
Įstatomas į rėmus, sutvirtinamas metaliniais strypais.

4 klausimas.

Vitražai yra skirti vaizduoti vaizdus ir kai šviesa teka pro šios langus šviesa yra nudažyta.

# data[].attributes.body
I

# data[].attributes.attachment_link.description
Elektros srovė Laidininkai ir izoliatoriai Pagrindiniai elektronikos komponentai ir jų panaudojimas Multimetras Elektroninių grandinių modeliavimas Robotai ir jų rūšys Robotai, jų struktūra ir valdymo pagrindai

# data[].attributes.headline
Įkelkite nuotraukas, kuriose būtų: gotikinė arka, kryžminis nerviūrinis skliautas, rozetė, kontraforsas, arkbutanas.

# data[].attributes.subject
Įkelkite nuotraukas, kuriose būtų: gotikinė arka, kryžminis nerviūrinis skliautas, rozetė, kontraforsas, arkbutanas.

# data[].attributes.body
Svarbiausia meno šaka gotikoje laikyta - architektūra, telkusi vaizduojamąją ir taikomąją dailę, nes jai būdinga yra simbolinis turinys, natūralistinės vaizdinės detalės, dvasingumas, misticizmas ir logiška plastinė sąranga.Taip pat Vyravo sakralinės paskirties kūriniai.

# data[].attributes.body
gotikoje svarbiausia meno šaka buvo architektūra, nes meno šakos tarnavo architectūrai

# data[].attributes.body
1 – kryžminis nerviūrinis skliautas, 2 – smailioji arka, 3 – piliorius, 4 – kontraforsas, 5 – arkbutanas

# data[].attributes.body
1. Svarbiausia meno šaka gotikoje laikyta - architektūra, telkusi vaizduojamąją ir taikomąją dailę, nes jai būdinga yra simbolinis turinys, natūralistinės vaizdinės detalės, dvasingumas, misticizmas ir logiška plastinė sąranga.Taip pat Vyravo sakralinės paskirties kūriniai.

# data[].attributes.body
1. Kryžminis nerviūrinis skliautas.
2. Smailioji arka.
3. Piliorius.
4. Kontraforsas.
5. Arkbutanas

# data[].attributes.body
1 – kryžminis nerviūrinis skliautas
2 – smailioji arka
3 – piliorius
4 – kontraforsas
5 – arkbutanas

# data[].attributes.body
1.  Svarbiausia gotikoje meno šaka laikyta architektūra, telkusi vaizduojamąją ir taikomąją dailę.

2.      1 - kryžminis nerviūrinis skliautas
2 - smailioji arka
3 - piliorius
4 - kontraforsas
5 - arkbutanas

# data[].attributes.body
1. Svarbiausia gotikos meno šaka  yra gotikos architektūra, nes ji telkusi vaizduojamąją ir taikomąją dailę.
2. 1. Kryžminis nerviūrinis skliautas 2. Smailioji arka 3. Piliorius 4. Kontraforsas 5.Arkbutanas.

# data[].attributes.body
1. Gotikoje svarbiausia meno šaka buvo architektūra, nes buvo svarbu kokio aukščio arkos, pastatai turėjo būti kuo aukštesni, grakštesni, plonesnių sienų. Ji telkė vaizduojamąją ir taikomąją dailę, nes jai būdinga yra simbolinis turinys, natūralistinės vaizdinės detalės, dvasingumas, misticizmas ir logiška plastinė sąranga. Taip pat, sakralinės paskirties kūriniai.

2. 1-kryžminis nerviūrinis skliautas, 2-smailioji arka, 3-piliorius, 4-kontraforsas, 5-arkbutanas.

# data[].attributes.body
1.Svarbiausia meno šaka gotikoje yra architektūra.

# data[].attributes.body
2.
1 .kryžminis nerviūrinis skliautas
2. smailioji arka,
3.piliorius,
4.kontraforsas,
5.arkbutanas

# data[].attributes.body
http://ars.mkp.emokykla.lt/Ars2/7_gotika/iliustr/sartr3_small.jpg

# data[].attributes.body
1. Svarbiausia meno šaka gotikoje laikyta- architektūra, tekusi vaizduojamąją ir taikojąmą dailę.

2. 1, Kryžminis nerviūrinis skliautas.
2, Smailioji arka.
3, Piliorius.
4, Kontraforsas.
5, Arkbutanas.

# data[].attributes.body
https://www.vle.lt/uploads/_CGSmartImage/124551_4-c62560cc195e05626ad3e270f536d269.jpg

# data[].attributes.body
https://i0.wp.com/novikov-architect.ru/images/gotica/gotica-14.jpg

# data[].attributes.body
http://ars.mkp.emokykla.lt/Ars2/7_gotika/iliustr/sartr3_small.jpg

# data[].attributes.body
https://i0.wp.com/novikov-architect.ru/images/gotica/gotica-14.jpg