# data[].attributes.body
Alex Huitfeldt var en skiekspert og en bindingsinstruktør som mente at kvinnene skjemte ut idretten med hyling og skriking når de falt, og at de hadde pysete holdninger når de frøys på beina. Alex mente at skiidretten var en mandig idrett, og at kvinnene ikke passet inn.

# data[].attributes.body
Det tok mange år før det ble valgt en dame til idrettspresident. Tone Paule var den første kvinnelige som ble valgt til idrettspresident. Det var mange som mente at kvinnene ikke hadde noe i idretten å gjøre.

# data[].attributes.attachment_caption
Fritiof Nansen kjempet for å holde skiidretten ren og upåvirket av den engelske sporten. Skiløpingen skulle være den norskeste av alle idretter.  

# data[].attributes.headline
Skepsis for nye idretter.                                          Etter at Norge kom ut av union med Danmark i 1814, var det svært viktig for nordmenn å finne en egen identitet og være ordentlig Norsk. Norske verdier var nå viktigere enn noen sine før, nasjonalfølelsen vokste. Det å ha egen kultur og uavhengighet sto veldig i fokus, også når det gjald idrett.  Engelsk sport ble introdusert til Nordmenn av engelskmenn, skotter og andre Nordmenn som hadde vert i Storbritannia. Idealene i den engelske sporten sto enkeltindivider og laget i tvekamp og konkurranse i sentrum. Folk oppfattet idrettskonkurransene etter engelsk mønster som spennende og underholdende. Idrettsgrener som ble introdusert var sykling, friidrett, fotball og tennis. Dette gikk tvert imot Fritiof Nansen sitt syn på norsk kultur burde stå for. Fritiof Nansen hadde et stort fokus på nasjonalfølelsen, hva som var typisk norsk og de norske røttene. Ski var viktig nasjonalfølelse for Nansen, og han mislikte sterkt utviklingen av de nye idrettene som kom.                

# data[].attributes.subject
Skepsis for nye idretter.                                          Etter at Norge kom ut av union med Danmark i 1814, var det svært viktig for nordmenn å finne en egen identitet og være ordentlig Norsk. Norske verdier var nå viktigere enn noen sine før, nasjonalfølelsen vokste. Det å ha egen kultur og uavhengighet sto veldig i fokus, også når det gjald idrett.  Engelsk sport ble introdusert til Nordmenn av engelskmenn, skotter og andre Nordmenn som hadde vert i Storbritannia. Idealene i den engelske sporten sto enkeltindivider og laget i tvekamp og konkurranse i sentrum. Folk oppfattet idrettskonkurransene etter engelsk mønster som spennende og underholdende. Idrettsgrener som ble introdusert var sykling, friidrett, fotball og tennis. Dette gikk tvert imot Fritiof Nansen sitt syn på norsk kultur burde stå for. Fritiof Nansen hadde et stort fokus på nasjonalfølelsen, hva som var typisk norsk og de norske røttene. Ski var viktig nasjonalfølelse for Nansen, og han mislikte sterkt utviklingen av de nye idrettene som kom.                

# data[].attributes.headline
Tysk apparatturn. Tyskland var turnsportens hjemland, og apparatturn sto i sentrum. Apparatturn er den formen for turn hvor man bruker ulike apparater, som for eksempel bom, ringer, skranke og bøylehest. 

# data[].attributes.subject
Tysk apparatturn. Tyskland var turnsportens hjemland, og apparatturn sto i sentrum. Apparatturn er den formen for turn hvor man bruker ulike apparater, som for eksempel bom, ringer, skranke og bøylehest. 

# data[].attributes.body
-        Framveksten av den militære linjegymnastikken i Sverige på 1800-tallet underbygde mannsidealet. Gymnastikken var med på å bygge ete sterkt forsvar med gutter som lærte disiplin og orden samtidig som at det styrket deres fysiske ferdigheter.

-        Den tyske apparatturnen ble etterhvert kombinert med den svenske linjegymnastikken, som la mindre vekt på ferdigheter og større vekt på eksersis og systematisk trening

# data[].attributes.body
kvinnerevolusjonen kom på 1970-tallet, da kvinnene tok opp kampen om kvinneidrett. Før den tid var det uakseptabelt at kvinnene skulle inn i idretten.

# data[].attributes.body
etter 1814 ble det dannet mange skytterlag

Værg ditt land»​

Forsvarssaken​

Union med Sverige​

Drømmen om selvstendighet​

Sterk nasjonalfølelse​

Nytteverdi eller underholdnin​g

nå er skytterlag en form for idrett men det ble dannet for å skape forsvar
norge var i union med sverige og skytterlag ble dannet for å kunne verge norge.
det skapte nasjonalfølelse osv

# data[].attributes.body
Folkevæpningssamlag (1881-1892)

-          Samlagene oppsto på grunn av misnøye med den offisielle skyttelasforeningen fra 1861,

-          Folkevæpningssamlag var en sammenbeslutning av frivillige skytterforeninger som eksisterte i Norge fra 1881-1892. Målet med folkevæpningssamlagene var å styrke Norges forsvarsevne, særlig ved å gi folket opplæring i skyting og for å sørge for at moderne våpen ble utbredt.

-          Nytteverdi av dette: fremme skytterferdighetene til folket til nytte for forsvaret. Dagens skytebaner benyttes også av politiet. Skremme søta bror siden vi var i union med Sverige.

Det frivillige skytterbanen kan sammenlignes med f.ek Norges fotballforbund – det er en organisasjon for alle skytterlagene i Norge og det arrangeres også konkurranser. Det er også et skytterlag her i Kongsberg som er med i det frivillige skytterlaget.

# data[].attributes.headline
Harmonikse og sunne mennesker – nytteverdi

# data[].attributes.subject
Harmonikse og sunne mennesker – nytteverdi

# data[].attributes.body
Målet var å utvikle sunne og harmonsiek mennesker ved hjelp av allsidig trening. På turnfestene var det samholdet og felleksapet som var det viktigste. Det var ikke bare turn som stod på programmet, men også turmarsj og sang. Turning ble mer kombinert med svensk linjegymnastikk. Det ble ikkje så stort fokus på det akrobatiske, mer på systematisk trening. De var opptatt av at idretten skulle være nyttig for samfunnet og dermed få en nytteverdi ved at den skulle hjelpe folkehelsen, eller forsvarssaken.

# data[].attributes.body
Joseph Stockinger

Joseph Stockinger ble født i Østerriket i 1828. Han jobbet første som bokbinder, deretter ble han formann i Arendal turnforening. Han kom til Norge i 1854 og døde i Arendal i 1903. På de årene han bodde i Norge rakk han å starte to turnforenger, og jobbe som bokbinder i både Christiania og Arendal. Den første var Christianias turnforening i 1855, og dette var da den første norske stiftelsen Norge fikk. Deretter flyttet han til Arendal og startet en ny turnforening der 17. mai 1857. Der satt han som formann i 35 år og som styremedlem resten av sitt liv. Han mottok to fortjenestemedaljer for det han hadde gjort for norsk idrett. Joseph ble mest kjent som turnforeningenes far.

# data[].attributes.body
-        I 1890 ble Norges Gymnastikk- og Turnforbund stiftet. Det var det første norske særforbundet, og de stod utenfor Centralforeningen. Sjølv om turnerene og Centralforbundet var uenige om målet med idretten, delte de synet på at idretten skulle være nyttig for samfunnet. Idretten skulle ha nytteverdi ved å tene forsvarssaken eller folkehelsen. Da den engelske sporten ble populær i Norge i 1880- og 1890-årene, oppstod det konflikter. her fantes nemlig et annet syn på idrettens egenart.

# data[].attributes.body
Særforbund

Særforbund

Særforbund består av idrettslag innenfor samme idrett som er tatt opp i NIF og i særforbundet. Det er den høyeste faglige myndighetene for sine respektive idretter i Norge.

Særforbundene ledes av et styret med en president som blir valgt av særidrettstinget. I dag har vi 55 selvstendige landsdekkende idretsforbund. Det er store forbund med mange medlemmer som fotballforbundet, håndballforbundet og skiforbundet, men også mindre forbund som rytterforbundet, hundekjørerforbildet og luftsportforbundet.

Særforbundstinget

Det er særforbundets høyeste myndighet og legger grunnlaget virksomhet som arbeidet i styret og tingvalgte komiteer og utvalg.

Økning i antall aktive i norsk idrett.

Interessen for idrett har alltid vært stor i Norge, og kanskje spesielt vinteridrettene. Norge har mange idrettsikoner fra vinteridretten, men allikevel er det vinteridrettene det rekrutteres færrest nye utøvere til den i dag i dag. Antall aktive på f.eks langrenn, skihopping og alpint, har gått ganske kraftig ned, mens antall aktive på andre idretter, som svømming,

basketball og turn har gått kraftig opp. Turn er i dag den

idretten det blir rekruttert flest unge til, og en av de

idrettene som har det høyeste antallet utøvere.

I dag har det norske idrettsforbundet i underkant av 2 millioner medlemmer, bestående av 55 særforbund, 11 idrettskretser, 328 idrettsråd og 11000 idrettslag. (1998)

Kilder:

https://snl.no/Norges_idrettsforbund

https://www.idrettsforbundet.no/contentassets/9f94ba79767846d9a67d1a56f4 054dc2/nokkeltallsrapport-18102019.pdf

https://www.idrettsforbundet.no/tema/juss/sarforbundssiden/ting/