# data[].attributes.body
Introducerede idéen om frivillig skolegang for den brede befolkning.

# data[].attributes.body
Første egentlige skolelov i Danmark.

Gør skolegang obligatorisk for alle børn.

# data[].attributes.body
Regnes som Danmarks første folkeskolelov.

Indførte skolepligt for fattige børn og undervisningspligt for børn fra velstående familier.

Lærerens pligt: Sikre børnenes dannelse, normer og hygiejne.

Skolen blev et ansvar for staten, og lærere fik en mere central rolle.

# data[].attributes.body
N.F.S. Grundtvig kritiserede det stive, autoritære skolesystem. Han argumenterede for en skoleform, der favnede livsglæde, frihed og fællesskab. Grundtvigs tanker førte senere til oprettelsen af højskolerne.

Grundtvigs ideer om “det levende ord” og vigtigheden af folkelig dannelse blev grundpiller i udviklingen af en mere inkluderende og demokratisk skole.

# data[].attributes.body
Skolepligten blev erstattet af undervisningspligt for alle børn.

Forældre fik mulighed for at undervise deres børn hjemme.

# data[].attributes.body
Mulighed for både drenge og piger at fortsætte i mellemskolen.

Skolen begyndte at bryde med tidligere klasseskel.

Loven var en vigtig milepæl i ligestillingen mellem kønnene i skolesystemet og bidrog til en mere demokratisk folkeskole.

# data[].attributes.body
Indført under 2. verdenskrig af undervisningsminister Jørgen Jørgensen.

Betonede etiske, nationale og mellemfolkelige værdier.

# data[].attributes.body
Mellemskolen afskaffes.

Elever opdeles efter 6. klasse i almen og boglig linje.

'Den Blå Betænkning' (1960) fokuserede på børns trivsel.

Loven var et stort skridt i retning af en mere ensartet folkeskole og et opgør med den sociale opdeling i uddannelsen.

# data[].attributes.body
Realskolen afskaffes efter 7. klasse.

Elevernes demokratiske dannelse skrives ind i formålsparagraffen.

For første gang blev demokrati et officielt mål i skolen, hvilket havde stor betydning for elevernes rolle og rettigheder.

# data[].attributes.body
Undervisningsdifferentiering erstatter tidligere opdeling af elever.

Dette var kulminationen på en lang proces, hvor skolen blev mere inkluderende og mindre selektiv.

# data[].attributes.body
Fokus på 'faglighed' præger folkeskolereformer.

# data[].attributes.headline
Perspektiveringer fra teksten Rømer (2017) om folkeskolens formål

# data[].attributes.subject
Perspektiveringer fra teksten Rømer (2017) om folkeskolens formål

# data[].attributes.body
I de seneste årtier har folkeskolen udviklet sig i retning af øget målstyring, testkultur og evidensbaserede reformer. Dette har skabt debat om skolens formål og dannelsesaspekt, som blandt andet Thomas Aastrup Rømer (2017) kritiserer.

Ifølge Rømer (2017) blev folkeskolen i denne periode for teknokratisk, hvor læring blev reduceret til et spørgsmål om målbare resultater frem for dannelse.

Rømer påpeger, at folkeskolen i dag er præget af en effektivitetslogik, hvor formålet ikke længere er dannelse, men at opnå optimerede læringsresultater.

Han kritiserer den standardiserede undervisning, hvor læreren har mistet metodefrihed.

Skolen styres af evidensbaserede reformer, der ofte overser vigtige dannelsesdimensioner såsom kreativitet, filosofi og kritisk tænkning.

Rømer (2017) ser folkeskolen som et dannelsesprojekt, der er truet af teknokrati og målstyring.