# data[].attributes.body
Alzheimers sygdom begynder dybt inde i hjernen, hvor der sidder nogle områder, der har betydning for indlæring og hukommelse, det område hedder hippocampus. Senere spreder sygdommen sig til andre dele af hjernen.

# data[].attributes.body
Blomsten viser de psykologiske behov, som alle mennesker har.

De fleste af os får opfyldt disse behov i vores dagligdag, men tænker måske ikke over det. Mennesker med en demens sygdom, kan ikke selv sørge for at få opfyldt behovene. De skal have hjælp.

# data[].attributes.body
Trivselskarret er et redskab, du kan anvende til at sætte fokus på borgerens mentale trivsel.

Borgerens begrænsninger i hverdagen gør, at der er et lille hul i bunden, hvor der konstant siver trivsel ud. Derfor har borgeren behov for at få fyldt sit trivselskar op hver dag.

Når hullet i bunden af karret er lille, skal der ikke så meget til for at fylde trivselskarret op. Men bliver hullet større, skal der mere og mere til for at fylde det op.

# data[].attributes.body
Toppen af isbjerget symboliserer borgerens adfærd. Det er den del, der er synlig over vandoverfladen, og den udgør kun en lille del af isbjerget. Baggrunden for borgerens adfærd ligger under overfladen og er som udgangspunkt usynlig for dig. Du skal kunne sætte dig i borgerens sted for at se, hvilke følelser, oplevelser og behov der fører til den adfærd, du kan se.

# data[].attributes.body
Ved alzheimers sygdom er hukommelses udfordringer karakteristiske og vil ofte men ikke altid udgøre de første tegn på sygdom. Det skyldes, at alzheimers normalt starter med at ramme områder i tindingelappen, der styrer hukommelsen.

Alzheimers viser sig ved hukommelsesbesvær og problemer med at finde ord. Det er især korttidshukommelsen, der bliver dårlig.

Det bliver fx. sværere at huske navne, selv på personer som man kender godt.

Oftest bliver det også vanskeligere at gøre dagligdags ting som at finde vej eller tælle små beløber sammen.

Efterhånden som Alzheimers udvikler sig, sker der også ændringer i følelsesliv, temperament og personlighed.

Udadvendte, aktive og sociale mennesker kan blive irritable, passive og indelukkede, og humøret svinger ofte meget.

# data[].attributes.headline
Hvad sker der i hjernen, når man får Alzheimers?

# data[].attributes.subject
Hvad sker der i hjernen, når man får Alzheimers?

# data[].attributes.body
Når en borger får Alzheimers, kommer der en ophobning af protein i hjernen, der gør at nervecellerne ikke kan fungere ordentligt.

# data[].attributes.body
Den rammer fortrinsvis de ældre, men de yngre kan også rammes. ca. 60.000 i Danmark har Alzheimers.

I aldersgruppen 65-69 år rammes knap 1% af alzheimers, mens det gælder for omkring 20% af de ældre, som bliver over 90 år.

Alzheimers er den hyppigste form for demens. Omkring 62% af folk med en demenssygdom har Alzheimers.

# data[].attributes.body
• Ca. 3.000 personer under 65 år er registreret med en demensdiagnose.

• Der konstateres ca. 8.000 nye tilfælde af demenssygdom i Danmark hvert år.

• I 2040 forventes antallet af personer med demens over 60 år at vokse op imod 150.000.

• Der er godt 400.000 nære pårørende til en person med demenssygdom.

# data[].attributes.body
Læger og forskere anslår, at 2-3% af alle tilfælde af Alzheimers sygdom er arveligt betingede. Den variant, der udvikles senere i livet (efter 65 år), er langt den hyppigste og anses som udgangspunkt ikke for at være arvelig.