# data[].attributes.body
U prazni prostor kod svakog od navedenih oblika korupcije upišite primjer ili zalijepite poveznicu sliku koja opisuje/prikazuje konkretan primjer vezan za koruptivni oblik u desno zadanim stupcima.

# data[].attributes.body
Luka Vukelić

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa odlučilo je pokrenuti postupak protiv zagrebačkog gradonačelnika Milana Bandića zbog mogućeg utjecaja na zapošljavanje Svetimira Marića, brata ministra državne imovine Gorana Marića, koji je zaposlen u Zagrebačkom holdingu, podružnici ZET.

Povjerenstvo smatra da je Bandić povrijedio Zakon o sprječavanju sukoba interesa jer je 3. ožujka ove godine prilikom javnog obraćanja medijima dao izjavu koja sadržajno predstavlja uputu Upravi Zagrebačkog holdinga da zaposli Svetimira Marića, iako kao zastupnik Grada Zagreba u Skupštini toga trgovačkog društva, nije ovlašten odlučivati o zapošljavanju, osim o imenovanju članova Nadzornog odbora i Uprave Zagrebačkog holdinga.

Izvjestiteljica u tom predmetu Branka Lukačević-Gregić rekla je da Bandić može na neki način kroz utjecaj na izbor članova Nadzornog odbora, koji onda bira Upravu Zagrebačkog holdinga, posredno utjecati na zapošljavanje pojedine osobe. Svetimir Marić u kolovozu ove godine zaposlen je u podružnici ZET-a.

Lukačević-Gregić je rekla da se na temelju Bandićeve izjave medijima može stvoriti dojam da je utjecao na zapošljavanje Svetimira Marića, jer je ono i realizirano. Povjerenstvo je odbilo pokrenuti postupak protiv Bandića u više drugih prijava za mogućeg kršenje Zakona o sprječavanju sukoba interesa, piše Večernji list.

# data[].attributes.attachment_link.title
SUKOB INTERESA: Postupak protiv Bandića zbog zapošljavanja brata ministra

# data[].attributes.attachment_link.description
Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa odlučilo je pokrenuti postupak protiv zagrebačkog gradonačelnika Milana Bandića zbog mogućeg utjecaja na zapošljavanje Svetimira Marića, brata ministra državne imovine Gorana Marića, koji je zaposlen u Zagrebačkom holdingu, podružnici ZET. Povjerenstvo smatra da je Bandić povrijedio Zakon o sprječavanju sukoba interesa jer je 3.

# data[].attributes.body
https://www.sukobinteresa.hr/hr/crm-core/contact/8789

Gabriel Perković

# data[].attributes.attachment_link.description
2023 © Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa

# data[].attributes.body
Luka Vukelić

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepotizam je virus koji desetljećima uništava Hrvatsku, a najnoviji primjer je film Antuna Vrdoljaka

# data[].attributes.attachment_link.description
nepotizam (lat) - zloupotreba položaja u korist rođaka i prijatelja na račun drugih, zaslužnijih ljudi Godinama se Hrvatskom valjala priča o tome kako HAVC novcem poreznih obveznika podupire ...

# data[].attributes.body
https://direktno.hr/direkt/ne-prestaju-reakcije-oko-markotic-kao-drustvo-smo-dotakli-dno-ako-je-problem-cijepljenje-starice-pretvorili-smo-se-u-copor-divljih-zvijeri-223515/

Gabriel Perković

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/amp/vijesti/uskok-istrazuje-55-godisnjeg-policajca-primio-je-mito-za-laziranje-izvjesca-1420780

Gabriel Perković

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/amp/vijesti/leonu-lucicu-i-darku-purgaru-jednomjesecni-istrazni-zatvor-zbog-iznudivanja-1374563

Gabriel Perković

# data[].attributes.body
https://direktno.hr/direkt/ne-prestaju-reakcije-oko-markotic-kao-drustvo-smo-dotakli-dno-ako-je-problem-cijepljenje-starice-pretvorili-smo-se-u-copor-divljih-zvijeri-223515/

Gabriel Perković

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/sindikat-policije-prijavio-ravnatelja-nikolu-milinu-povjerenstvu-za-sukob-interesa-805694

Anđela Kulušić

# data[].attributes.body
Luka Vukelić

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/hrvatska/teska-optuzba-na-racun-povjerenstva-za-sukob-interesa-poceli-su-zloupotrebljavati-svoje-ovlasti-1134033

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Odvjetnica Vesna Alaburić u Novom je danu N1 televizije govorila o novom Zakonu o sprečavanju sukoba interesa, radu Poovjerenstva i što bi se tu moglo promijeniti.

"Povjerenstvo ima značajnu ulogu u borbi protiv korupcije, kontroli imovine dužnosnika itd. S Povjerenstvom je problem što je proteklih nekoliko godina počelo raditi nešto za što zakonom nije bilo ovlašteno, smatram da su prelazili svoje kompetencije propisanih zakonom. I to je u ovoj raspravi ključno", rekla je i dodala: "Sporno je bilo možete li o nekom načelu govoriti kao o samostalnoj inkriminaciji pa da deklariranjem neodgovornog ponašanja političara njega sankcionirate. Za mene nema dvojbe da je Povjerenstvo prekoračilo ovlasti jer načela ne mogu biti osnova samostalne procjene ponašanja nekog političara. Povjerenstvo nije ovlašteno odlučivati o tome je li grad postupio u skladu sa zakonom ili ne, o tome odlučuju sudovi."

Na slučaju Tomislava Karamarka, čija je odvjetnica, ističe kako je Povjerenstvo zloupotrebljavalo ovlasti: "U slučaju Karamarka jedna od inkriminacija da nije potpuno dao odgovore na pitanje novinara i povrijedio načelo obavještavanja javnosti o privatnom životu - to zorno prikazuje da je Povjerenstvo počelo zloupotrebljavati svoje ovlasti, po mojem mišljenju, ne s ciljem zloupotrebe nego su imali veliku podršku javnosti i medija."

Alaburić kaže da ne zna postoji li takvo tijelo u nekoj drugoj zemlji:

"Ne znam kakva je situacija u svim zemljama, ali sam čitala izvješća GRECO-a o tome što se događa u pojedinim zemljama. Nisam vidjela da neka zemlja ima Povjerenstvo koje bi činilo ono što naše Povjerenstvo želi. Ne znam za takav primjer. Mislim da je Povjerenstvo polako postajalo parasudbeno i paraetičko jer Povjerenstvo nije etičko tijelo, ne postoji etički kodeks. Ono je i preventivno tijelo i u tom segmentu ga treba jačati, da bude savjetodavac političarima."

"Ne mogu nadomjestiti sve boljke društva u borbi protiv korupcije"

Govoreći o izmjenama Zakona rekla je da nacrt novog zakona nije vidjela i da će, koliko zna, članak 5 načela djelovanja ostati formuraliran kao dosad.

"Smatram da svaki segment rada Povjerenstva ima elemente etičkog, kao i rad sudova. Etiku smatram povezanom sa svim segmentima društvenog života", dodaje Alaburić.

Govoreći o načinu na koji Povjerenstvo utvrđuje činjenice rekla je i sljedeće:

"Meni je malo smiješno da se Povjerenstvo bavi time jesu li katastarske i zemljišne knjige usklađene. Naš zakon obvezuje sva državna tijela da Povjerenstvu dostavljaju dokumente i to je obveza koju treba jačati i sankcionirati. U našoj zemlji ljudi koji su protupravno dolazili do imovine, ništa nisu kupovali na svoje ime nego su transferirali, tu je teško bilo što dokazati. Policija i DORH ne mogu doći do tih podataka. Povjerenstvo ima ovlast zatražiti podatke i svi su dužni dostaviti ih, u tom smislu bi trebalo jačati poziciju Povjerenstva."

Alaburić dodaje da ne smatra da treba novo tijelo:

"Ne mislim da treba imati tijelo pred kojim će bilo tko strepiti, koje će prelaziti granice svojih zakonskih ovlasti. Ne mislim da je pet članova Povjerenstva osposobljeno da rade poslove bolje od DORH-a i sudova. Mislim da su očekivanja javnosti da takvo tijelo nadomjesti sve boljke društva u borbi protiv korupcije, jako loša."

# data[].attributes.attachment_link.title
Teška optužba na račun Povjerenstva za sukob interesa: 'Počeli su zloupotrebljavati svoje ovlasti'

# data[].attributes.attachment_link.description
Odvjetnica Vesna Alaburić u Novom je danu N1 televizije govorila o novom Zakonu o sprečavanju sukoba interesa, radu Poovjerenstva i što bi se tu moglo promijeniti. "Povjerenstvo ima značajnu ulogu u borbi protiv korupcije, kontroli imovine dužnosnika itd.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2091024

Anđela Kulušić

# data[].attributes.body
https://zadarski.slobodnadalmacija.hr/zadar/forum/prica-o-omiskom-nepotizmu-dobila-novi-nastavak-posao-nastavnice-engleskog-slucajno-dobila-bas-kci-nastavnice-u-istoj-skoli-koja-nema-ni-diplomu-filozofskog-fakulteta-537710

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/regija/velika-afera-u-slovenskom-zdravstvu-petoro-lijecnika-osudeno-na-zatvorske-kazne-primali-su-mito-od-tvrtke-od-koje-su-narucivali-medicinski-materijal-1078311

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/osudili-talijanskog-svecenika-koji-je-iznudivao-novac-trosio-ga-je-na-muske-prostitutke-813377

Anđela Kulušić

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/crna-kronika/zadranin-iznudivao-oca-uz-pomoc-prijatelja-94040

# data[].attributes.body
Luka Vukelić

# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO Policija objavila snimku uhićenja bande i groba koji je žrtva morala sebi iskopati

# data[].attributes.attachment_link.description
U dvije koordinirane akcije policija je u Zagrebu i Zagorju privela tročlanu bandu koja je krajem travnja otela i iznuđivala jednog poduzetnika. Tukli su ga, vrijeđali, tjerali su ga da si kopa grob

# data[].attributes.body
https://arhivanalitika.hr/blog/hrvatska-u-raljama-klijentelizma/

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatska u raljama klijentelizma - Arhivanalitika - Ekonomski lab

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristijan Kotarski objašnjava što je i kako funkcionira klijentelizam - političko-ekonomski sustav kakav postoji u Hrvatskoj. Koristi mnoštvo podataka, od onih koji pokazuju dominaciju identitetskih pitanja u ponašanju glasača na izborima, preko nepotizma pri zapošljavanju u državnim poduzećima, do načina vođenja socijalne politike. Izlaz vidi u pojavi liberalne političke opcije koja će imati ulogu takozvanog veto-igrača.

# data[].attributes.body
https://lidermedia.hr/aktualno/u-novom-broju-lidera-klijentelizam-lika-na-100-zaposlenih-u-realnom-sektoru-cak-75-na-proracunu-48913

Anđela Kulušić

# data[].attributes.body
https://www.civilnodrustvo.hr/hrw-osudio-favoriziranje-zaposljavanja-muskaraca-u-kineskim-tvrtkama/

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.nacional.hr/kako-je-europska-komisija-razotkrila-favoriziranje-velikih-poljoprivrednih-tvrtki-od-strane-ministarstva-poljoprivrede/&ved=2ahUKEwiy-7HBr-L3AhWIiqQKHcHYD1sQFnoECBQQAQ&usg=AOvVaw3RRcz-Uo64gh5ObXvA-vZt

Anđela Kulušić

# data[].attributes.body
Luka Vukelić

# data[].attributes.body
Lovre Hrženjak

# data[].attributes.body
Mia Mrsić

# data[].attributes.body
Lovre Hrženjak

# data[].attributes.body
Luka Vukelić

# data[].attributes.body
Lovre Hrženjak

# data[].attributes.body
Lovre Hrženjak

# data[].attributes.body
Lovre Hrženjak

# data[].attributes.body
Lovre Hrženjak

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/ids-vijecnica-mora-dati-ostavku-jer-je-u-sukobu-interesa-809077

# data[].attributes.body
https://balkans.aljazeera.net/teme/2015/4/15/posao-za-nestrucne-po-rodackom-kljucu

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/vijesti/hrvatska/kazne-za-lijecnike-prosvjednike-a-doktori-koje-je-podmicivao-pfizer-prosli-su-bez-pokretanja-postupaka-15127388

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/specijalac-koji-je-sudjelovao-u-pokusaju-iznude-sa-zvijezdom-kt2-ispitan-na-sudu-1373513

# data[].attributes.body
https://gong.hr/2021/10/25/drzavni-duznosnici-trebaju-odgovarati-za-sukobe-interesa/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
foto HINA/ Damir SENCAR/ ds

Prijedlog novog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, koji je upravo u javnom savjetovanju, korak je unatrag u smislu transparentnosti, nepristranosti i poštenog djelovanja državnih dužnosnika, istaknuto je na okruglom stolu "Što donosi novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa?" , kojeg su organizirali Gong i Centar Miko Tripalo.

„Uspostavljanje Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa bio je jedan od uvjeta za pristupanje Hrvatske Europskoj uniji. Osam godina kasnije, u javnu je raspravu pušten zakon, koji bi mogao ozbiljno ugroziti rad povjerenstva i onemogućiti kontrolu vlasti. Vlast je dužna polagati račune za svoj rad pred nezavisnim institucijama jer one služe kao kontrola vladajućih. Korupcija zarobljavanja Hrvatsku. Uslijed toga se demokracija urušava. Radna skupina, čiji je i Gong bio član, nije prihvatila naše preporuke koje su bile na tragu Grecovih, da se propišu sankcije za povredu načela djelovanja i tako osnaži članak 5", kazala je uvodno izvršna direktorica Gonga Oriana Ivković Novokmet te pozvala sudionike i sudionice da pokušaju odgovoriti na ključno pitanje: je li Hrvatska odustala od procesuiranja sukoba interesa i hoće li novi Zakon ojačati ili razmontirati Povjerenstvo, učiniti ga "čitačem kartica"?

foto HINA/ Damir SENCAR/ ds

Vedran Đulabić, član Vijeća Gonga i profesor zagrebačkog Pravnog fakulteta, drži da u tehničkom smislu novi zakon predstavlja poboljšanje, jer se širi obuhvat osoba na koje se primjenjuje, no da je u strateškom smislu korak unatrag zbog nemogućnosti vođenja postupaka.

"Najveći problem je nemogućnost samostalne primjene načela djelovanja. Recimo, kupovina skupog namještaja ili skupog automobila za svoje ministarstvo, sve po zakonu, provedena javna nabava - je li to časno, pošteno i nepristrano? Je li sukob interesa imenovanje prijatelja kao ambasadora? Je li sukob interesa korištenje javnih resursa u političkim kampanja? Ovi primjeri nam govore zašto su načela djelovanja nužna i zašto ih je tribalo dodatno operacionalizirati", naglasio je Đulabić.

"Sukob interesa nije negativan ako se po njemu djeluje - ako ga prepoznajemo, prijavimo i djelujemo po tome. Povjerenstvo ima mogućnost djelovati kao prevencija kako bi što manje slučajeva završilo na kaznenom sudu. Smatram problematičnim da kao društvo nismo reagirali na preporuke Grecoa i da nismo donijeli Etički kodeks, kojeg smo trebali donijeti još 2015. godine", istaknula je Sunčana Roksandić s Pravnog fakulteta u Zagrebu i članica Vijeća Gonga. Dodala je kako je važno razvijanje etičkog integriteta u svim profesijama jer se ne može sve propisati zakonom.

Predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa Nataša Novaković kazala je da bi zakonodavac kojem je zaista stalo do načela djelovanja adekvatno bi ih regulirao u novom Zakonu.

"Argument o tome da je sudska praksa takva ne važi u stvaranju novog Zakona, jer zakonodavca ništa ne sprečava da u novome zakonu regulira sankcije za članak 5, odnosno 6. Sudska praksa je kukavičja obrana ovakvog zakona. Nedostaje volja zakonodavca da kaže borit ćemo se protiv netransparentnosti i nepotizma. Više nećemo moći pitati dužnosnika, nema više osnove da pitamo tko je išao na put s dužnosnikom, tko je to platio", pojasnila je.

foto HINA/ Damir SENCAR/ ds

"Zašto osnovati novo etičko tijelo u koje će biti izabrani neki politički akteri koji će pristrano donositi odluke, radije ojačajmo postojeće tijelo. Ta načela se zovu samo načela, ona nisu općenita načela iz zakona, nego su čista etička načela", dodao je Davorin Ivanjek, zamjenik predsjednice Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa.

Sutkinja Visokog upravnog suda Republike Hrvatske Mirjana Juričić kazala je da ako netko ne poštuje zakon, kako će poštivati etička povjerenstva.

"Nije stvar u tome da se netko novčano kazni, nego da se dužnosnici pridržavaju načela djelovanja i da se ne dovode u sukobe interesa. Vrlo upitno je hoće li se moći sankcionirati. Trebalo bi stvarati klimu da se za sukobe interesa trebalo bi odgovarati, pa u konačnici i na izborima. Aktualna vlast je zanemarila jednu bitnu činjenicu - preduvjet za ući u EU bila je reforma pravosuđa, odnosno upravnosudsko sudovanje. Iz samog imena zakona, Zakon o sprječavanju sukoba interesa, vidljivo je da je intencija na sprječavanju, a ne na kažnjavanju. Sprječavanje sukoba interesa je nemoguće bez prisustva načela djelovanja", pojasnila je Juričić.

Saborska zastupnica i članica Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije za suzbijanje korupcije Dalija Orešković zapitala se tko će voditi primjenu etičkih odredbi, hoće li Andrej Plenković staviti ministra Ćorića da odlučuje o svojim kolegama ministrima.

"Ovaj zakon je u skladu s očekivanjima ako uzmemo u obzir genezu odnosa HDZ-a s nezavisnim institucijama. Ako je jedan od ciljeva jačanje integriteta dužnosnika, prevencija korupcije i sprječavanje sukoba interesa - tu stojimo loše. Dolazi će do diskontinuiteta primjene određenih instituta i zastoja sudske prakse", pojasnila je Orešković.

"Cilj novog Zakona je identifikacija sukoba interesa i njihovo uklanjanje, milom ili silom, a novi zakon to ne omogućuje", naglasio je Nikola Grmoja, član Nacionalnog vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije.

"Mediji su dobro detektirali spin. Povjerenstvu je oduzeta snaga, oduzete su ključne ovlasti, ali je dodano nešto da bi izgledalo kao poboljšanje", zaključio je Viktor Gotovac s Pravnog fakulteta u Zagrebu.

U stručnoj raspravi sudjelovali su članovi i članice saborskog Antikorupcijskog vijeća, Gonga i Centra Miko Tripala, pravni sutručnjaci i stručnjakinje te članstvo Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Također su pozvani Mirela Ahmetović (SDP), Zorislav Petrović koji se su ispričali, te Damir Habijan (HDZ) koji se nije odazvao. Jutro prije javnog događaja sudjelovanje je otkazala predstavnica Ministarstva pravosuđa, odnosno predstavnica vlasti.

foto HINA/ Damir SENCAR/ ds

Gong je korisnik operativne potpore - strukturne podrške europskim think-do-thanks u cjelini "Demokratska i građanska participacija" u sklopu programa Europa za građane. Gong je Centar znanja u području građanskog aktivizma i izgradnje demokratskih institucija društva u okviru Razvojne suradnje s Nacionalnom zakladom za razvoj civilnoga društva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Državni dužnosnici trebaju odgovarati za sukobe interesa - Gong

# data[].attributes.attachment_link.description
Prijedlog novog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, koji je upravo u javnom savjetovanju, korak je unatrag u smislu transparentnosti, nepristranosti i poštenog djelovanja državnih dužnosnika.

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/naslovnica/klijentelizam-se-u-hrvatskoj-nece-iskorijeniti-dok-se-ne-iskorijeni-u-hdz-u-8842292

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plenkovićevi potezi u raspletu imovinskih afera njegovih ministara bit će i jasan putokaz o smjeru njegova HDZ-a

Prije točno deset godina, 8. svibnja 2009., londonski dnevni list Daily Telegraph krenuo je s objavom serijala istraživačkih tekstova pod naslovom The Expenses Files. Telegraphovi novinari otkrili su desetke financijskih malverzacija i primjera nepropisnog trošenja javnog novca od strane visokopozicioniranih britanskih političara. U skandal su bili uključeni neki od najbližih suradnika tadašnjeg laburističkog premijera Gordona Browna. Ministar vanjskih poslova Jack Straw svoja je primanja napumpao primjenom ogromne porezne olakšice na koju nije imao pravo. Ministri Peter Mandelson, Alastair Darling, David Miliband i Geoff Hoon koristili su javna sredstva za obnovu ili održavanje svojih nekretnina, a Andy Burham čak je na račun javne blagajne knjižio troškove selidbe. Svi su oni ostvarili nepripadajuću imovinsku korist na temelju političke sinekure. Priča je privukla velik interes javnosti, a o kolikom se skandalu radilo zorno svjedoči i činjenica da je ovih dana Daily Telegraph objavio dokumentarni film posvećen novinarima koji su otkrili priču.

Expenses Files skandal pokazao se kao konačni udarac za već poljuljanu Brownovu vladu, no još važnije, trajno je narušio povjerenje britanske javnosti prema obnašateljima političkih dužnosti. Val opravdanog nezadovoljstva zbog nepravednih imovinskih povlastica političke kaste dobrim dijelom je iskoristio i vješti populistički manipulator Nigel Farage za promociju antieuropske agende temeljene na hajci protiv rastrošnih briselskih birokrata. Sve što se nakon toga dogodilo dobro je poznato. Britanska priča trebala bi biti dosta poučna i za hrvatske vlastodršce. U samo nekoliko tjedana mediji su izvještavali o tri potencijalna imovinska delikta članova Vlade Andreja Plenkovića. Prvo je interes javnosti privukao luksuzni Mercedes u dvorištu ministrice regionalnog razvitka i europskih fondova, inače iznajmljen od leasing kuće poduzetnika koji je dobivao europski novac kroz natječaje ministarstva koje ministrica vodi.

Nakon toga, javnost se bavila ljetnikovcem ministra državne imovine, vilom u Živogošću kupljenom po cijeni zagrebačkog stančića od poduzetnika koji je od ministarstva pod vodstvom predmetnog ministra otkupljivao jednu vrlo vrijednu nekretninu. A onda je stigao i slučaj potpredsjednika Vlade za gospodarstvo, čiju je novu i evidentno poprilično skupu kuću gradila ista ona tvrtka kojoj je Virovitičko-podravska županija - dok ju je vodio današnji drugi čovjek Vlade - povjerila niz vrlo vrijednih projekata. Svaka od tih afera tek će doživjeti svoj epilog, ponajprije kroz odluke Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa, no već i javni dojam koji se generira kroz učestalost sumnji za premijera bi se mogao pokazati vrlo štetnim. Andrej Plenković vlast u stranci, pa potom u državi preuzeo je uz obećanje da će "mijenjanjem HDZ-a mijenjati Hrvatsku".

S obzirom na toksičnu ostavštinu Tomislava Karamarka, ta maksima prvenstveno se gledala kroz ideološke naočale i tumačila kao najava skretanja najveće hrvatske stranke s desnog ekstrema natrag prema vrijednosnom centru, efekt čega bi bilo utišavanje razbuktalih ideoloških sukoba u društvu. Ipak, iako se to tada manje naglašavalo, takva reformatorska Plenkovićeva agenda - da bi bila vjerodostojna - morala je sadržavati i drugi krak usmjeren prema prekidu raširenog i duboko ukorijenjenog klijentelizma koji je u funkcionalni sklop hrvatske države ugrađen praktički od njezina osnivanja. Pojednostavljeno rečeno, klijentelizam se u Hrvatskoj neće iskorijeniti dok se ne iskorijeni u HDZ-u. Čisti računi, odgovorno upravljanje javnim novcem i meritokracija neće u državi profunkcionirati ako ne budu ustrojeni kao egzistencijalni principi unutar samog HDZ-a. U provedbi svoje agende, čini se danas, Plenković je bio polu-uspješan. U ideološkom pogledu određeni napredak je ostvaren, makar malim i sporim koracima. U drugom - interesno-klijentelističkom - stječe se dojam da stvar ide nagore. Plenkovićevi potezi u raspletu imovinskih afera njegovih ministara bit će i jasan putokaz o smjeru njegova HDZ-a.

Ako doista želi mijenjati klijentelističku ćud HDZ-a, te namjere mora demonstrirati i konkretnim mjerama. Ako postoje kontinuirane nejasnoće u izvještavanju HDZ-ovih dužnosnika o svojoj imovini, stranka može provesti internu reviziju tih prijava, ako stalno nezadovoljstvo javnosti izazivaju razne povlastice njihove rodbine i povezanih osoba, to se može regulirati unutarstranačkim kodeksom, potencijalno i strožim od važeće zakonske regulative. Puno je načina na koji HDZ može vrlo uvjerljivo pokazati svoju predanost transparentnosti i čestitosti obnašanja javnih dužnosti. Propuštanje prilike da to učini, papagajskim inzistiranjem na "institucijama koje rade svoje posao", imat će dva efekta. Prvi je da će, kao u Britaniji, na gnjevu građana svoj rejting bildati lijevi i desni populisti, potencijalno i vrlo radikalni. Drugi je taj što će se neizbježno otvoriti pitanje je li HDZ uopće moguće reformirati. Čak ako i prihvatimo tezu da HDZ može biti ideološki umjerena stranka i interesno neklijentelistička stranka, zasad ne znamo odgovor na ključno pitanje: može li to biti istovremeno?

# data[].attributes.attachment_link.title
Klijentelizam se u Hrvatskoj neće iskorijeniti dok se ne iskorijeni u HDZ-u

# data[].attributes.attachment_link.description
Jutarnji list - vodeći hrvatski dnevni portal s najnovijim vijestima iz politike, sporta, kulture i ekonomije. Pratite ekskluzivne reportaže i analize.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2091024

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U VREMENU kada cijele obitelji iz egzistencijalnih razloga napuštaju Hrvatsku, lijepo je zabilježiti i drugačije primjere. Eto, primjerice, tri člana obitelji Blaženka Bobana, splitsko-dalmatinskog župana, zaposlena su što u Županiji, što u državnom poduzeću. Dvojica su pritom imala rijetku sreću - da do posla dođu bez javnog natječaja. Sve po zakonu, da ne bude zabune.
Slučaj prvi - županov zet
Počnimo s Franom Radeljom, županovim zetom, odnosno suprugom njegove kćeri. 12. ožujka prošle godine, dakle u Bobanovu županskom mandatu, postavljen je za voditelja županijskog pododsjeka za pomorsko dobro. Rješenje mu je, kako smo informirani iz Županije, potpisao pročelnik Upravnog odjela za turizam i pomorstvo Stipe Čogelja.

Splitsko-dalmatinska županija ljubazno nam je dala na uvid Radeljin radni životopis:

"Frane Radelja, mag. ing. nautike, Pomorski fakultet u Splitu, je nakon sedmogodišnjeg radnog iskustva (u Lučkoj upravi Split i dioničkom društvu Luka d. d. kao voditelj smjene u operativno-tehničkom sektoru) uz preporuku navedenih poduzeća zaposlen od dana 18. veljače 2013. godine u Javnoj ustanovi RERA S. D. za koordinaciju i razvoj SDŽ (dalje u tekstu: JU RERA SD). Sukladno Zakonu o radu i internom aktu Pravilnik o radu JU RERA S. D. koji je tada bio na snazi, JU RERA S. D. nije imala obvezu objave javnog natječaja za zapošljavanje. Zaposlen je za potrebe rada na provedbi EU projekta 'Imotsko-bekijsko polje IMBE Field" te u tom periodu nije ni poznavao g. Blaženka Bobana. Radio je na provedbi gore navedenog projekta do 29. veljače 2016. godine, kada na traženje pročelnika Stipe Čogelje, sukladno Sporazumu o prijemu službenika od 29. veljače 2016. godine, prelazi u službu Odsjek za pomorstvo Upravnog odjela za turizam i pomorstvo. Gosp. Blaženko Boban je izabran i preuzeo je dužnost župana SD županije 17. lipnja 2017. godine, iz čega je vidljivo da zaposlenje Frane Radelja u SD županiji nije vezano s obnašanjem dužnosti i mandatom aktualnog župana. Napominjemo da su se u međuvremenu, od zaposlenja Frane Radelje u JU RERA S. D. do trenutka slanja Vašeg upita na čelu Županije promijenila tri župana. Frane Radelja u obavljanju svakodnevnih poslova odgovara izravno pročelniku upravnog odjela za turizam i pomorstvo gosp. Stipi Čogelji", stoji u opširnom mailu Splitsko-dalmatinske županije.
Hvalio se članstvom u Mladeži HDZ-a
A mi ćemo ponoviti kako je evidentno da je Radelja na sadašnje mjesto voditelja pododsjeka postavljen u času kada mu je punac postao župan. No nećemo biti zlobni, sigurni smo kako Boban i Radelja strogo dijele privatno od službenog.

Radelja se, inače, još prije pet godina u lokalnim medijima hvalio članstvom u Mladeži HDZ-a.

Tekst se nastavlja ispod oglasa
Slučaj drugi - županov sin
Ne znamo je li županov sin Tomislav Boban formalni član HDZ-a, ali znamo da je posao, po zakonu i bez javnog natječaja, našao u državnom Plovputu. Da, baš tamo gdje radi niz istaknutih splitsko-dalmatinskih HDZ-ovaca i članova njihovih obitelji, poput Marija Škorića, čiji brat Petar vodi splitski HDZ, ili Ivana Udovičića, bivšeg kaštelanskog gradonačelnika. Ili ravnatelja Mate Perišića, na primjer.

Mlađi je Boban, doznali smo u Plovputu, "radio s prekidima još kao student od 19. 07. 2013. godine preko Studentskog centra Split. Preko programa stručnog osposobljavanja, radio je od 27. 04. 2017. do 26. 04. 2018. godine. Zaposlen je na određeno vrijeme od 02. 07. 2018. godine na radnom mjestu voditelja pomorskog transporta, kvalifikacija: magistar inženjer pomorske tehnologije (VSS)."

Nadamo se njegovu skorom primanju u stalni radni odnos.
Slučaj treći - drugi županov sin
Županov sin Matko radi u Ljekarnama Splitsko-dalmatinske županije. Prema onome što su nam odgovorile Ljekarne, zaposlen je na natječaju:

"Zbog odlaska u starosnu mirovinu pravnika ove Ustanove, naša Ustanova je raspisala javni natječaj te je temeljem rezultata i rangiranja kandidata dotični zaposlen na radnom mjestu samostalni stručni suradnik za pravne poslove i ljudske potencijale. Zaposlen je od 07. 11. 2016. godine. Za navedeno radno mjesto raspisan je javni natječaj 05. 10. 2016. godine, objavljen u Narodnim novinama br. 89/16, Hrvatskom zavodu za zapošljavanje i internet stranici Ustanove. Temeljem dostavljene dokumentacije i ostvarenog rezultata (nakon provedenog stručnog testa, psihologijskog testiranja i razgovora s kandidatima), dotični je primljen u radni odnos. Njegov otac nije bio župan Splitsko-dalmatinske županije u vrijeme primanja u radni odnos", poručili su iz Ljekarni Splitsko-dalmatinske županije.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

To je točno. Boban je u to vrijeme bio HDZ-ov saborski zastupnik, nakon što je u lipnju iste godine odstupio s funkcije solinskog gradonačelnika.

Zanimalo nas je kako župan gleda na karijere članova obitelji te na činjenicu da ih je dvoje ipak imalo sreću da Županija i državni Plovput, bez javnih natječaja, prepoznaju njihovu stručnost. Blaženko Boban prvo podsjeća na to da je Radelja zaposlen u skladu sa svim propisima, a "temeljem potrebnih kvalifikacija koje Radelja ima i preporuka iz tvrtki u kojima je prethodno radio".
Župan za Index: "Ne mogu znati je li moj autoritet pomogao članovima obitelji"
"Vezano za Vaša današnja pitanja, objektivne odgovore možete tražiti od odgovornih iz tvrtki 'Plovput' i 'Ljekarne', jer ne mogu znati je li moj autoritet bivšeg gradonačelnika i saborskog zastupnika vladajuće stranke pomogao članovima obitelji. Osobno Vam mogu samo reći da kao gradonačelnik Grada Solina, kroz tri mandata, nisam zaposlio nikoga iz moje uže ni šire obitelji, ni u gradu Solinu ni bilo kojoj gradskoj tvrtki. Moj sin Tomislav je preko student servisa primljen u državnu tvrtku 'Plovput' gdje je odradio i stručno usavršavanje, u vrijeme kada je Plovputom upravljao menadžment imenovan od tadašnje SDP-ove Vlade RH. Još uvijek Tomislav, sukladno njegovim kvalifikacijama, struci i odnosu spram posla, tu radi na određeno vrijeme. Drugi moj sin Matko, kojega spominjete, nije zaposlen za vrijeme moga mandata župana, te ostavljam Vama na prosudbu koliko im je 'pomogao' odnos sa mnom. U sva tri 'slučaja' govorimo o ozbiljnim, stručnim, visokoobrazovanim, obiteljskim ljudima s vlastitim karijerama i interesima, zaposlenima u skladu sa svim zakonskim propisima", poručuje splitsko-dalmatinski župan Boban.

Županu je očito stalo naglasiti da je Tomislav prošao stručno osposobljavanje u vrijeme kada je tu tvrtku vodio direktor kojeg je imenovao SDP pa je red dopuniti informacijom da je zaposlen, na određeno vrijeme, kad je tvrtku preuzeo HDZ-ov direktor.

Zanimljivo, župana smo pitali da nam napiše načelni stav prema zapošljavanju bez natječaja: je li to nešto što bi, prema njegovu mišljenju, trebalo izbjegavati kako bi svi građani s adekvatnom spremom imali jednaku šansu, no nije odgovorio. Možda je ostao bez teksta.

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Tako to radi HDZ-ov župan: Jedan sin u državnoj firmi, drugi u županijskoj

# data[].attributes.attachment_link.description
DONOSIMO priču o fascinantnom obiteljskom uspjehu HDZ-ovog župana Splitsko-dalmatinske županije Blaženka Bobana.

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/barac-vec-godinama-favorizira-tvrtku-natura-d-o-o-prilikom-nabave-usnih-markica/

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/kutinska-zvizdacica-o-novim-snimkama-gradonacelnik-kutine-i-bivsi-predsjednik-gradskog-vijeca-placali-su-sutnju-20220113

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Adrijana Cvrtila, zviždačica koja je razotkrila korupciju u kutinskoj gradskoj vlasti i koja je nedavno smijenjena s mjesta direktorice Eko Moslavine, gostovala je u Newsroomu N1 Televizije i otkrila nove snimke koja otkriva kako je uhićeni trojac predvođen gradonačelnikom Babićem podmićivao lokalne novinare.

' Gradonačelnik Kutine i sad bivši predsjednik Gradskog vijeća pomoću lokalnog medija plaćali su da se tamo objavljuju pozitivne informacije i vijesti o vladajućoj koaliciji, plaćali su šutnju. Čovjek koji stoji iza portala ih je ucjenjivao porukama da zna za razne informacije i oni su plaćali da on o tome ne piše', otkrila je Adrijana Cvrtila.

Rekla je kako su zlouporabili medijski prostor, time obmanjivali javnost i skrivanjem činjenice da se radi potencijalno o kaznenim djelima. Cvrtila je dodala kako vjeruje da se takve stvari ne događaju samo u Kutini.

Na niz optužbi koje je na račun Adrijane Cvrtile iznio novi direktor Eko Moslavine Danijel Husnjak, kutinska zviždačica je rekla kako snimku nije odlučila objaviti iz osvete te dodala kako radno mjesto voditelja razvoja i zaštite okoliša nije mjesto koje je otvorila za sebe.

Zviždačica iz Kutine Adriana Cvrtila objavljuje danas u Newsroomu @N1infoZG novu snimku koja otkriva kako je uhićeni trojac predvođen gradonačelnikom Babićem podmićivao lokalne novinare. Detalje donosimo u 17 sati. pic.twitter.com/XqpDX2XcEu
- Domagoj Novokmet (@DomagojNovokmet) January 13, 2022

'Ja sam na njemu zaposlena od kolovoza 2014. sve do 2017. kad sam imenovana direktoricom.', rekla je Cvrtila te nastavila kako je to mjesto otvorio njezin prethodnik.

'Tvrdnja da Gradsko vijeće nije izglasalo izvješće o poslovanju smiješno je jer sam četiri godine dobivala jednoglasnu odluku da je izvješće prihvaćeno. U to vrijeme u srpnju kad je srušeno izvješće, na snazi nije bila odluka koju su donijeli kasnije o izboru člana uprave.', odgovorila je Cvrtila.

# data[].attributes.attachment_link.title
[AUDIO] Objavljena snimka: Gradonačelnik Kutine i bivši predsjednik Gradskog vijeća govore o podmićivanju novinara

# data[].attributes.attachment_link.description
Zviždačica iz Kutine Adrijana Cvrtila objavila je danas u Newsroomu N1 Televizije novu snimku koja otkriva kako je uhićeni trojac predvođen gradonačelnikom Babićem podmićivao lokalne novinare

# data[].attributes.body
https://varazdinska-policija.gov.hr/vijesti/dvojac-osumnjicen-za-iznudu-nad-40-godisnjakom/35083

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

Kako se sumnja, oni su od mjeseca travnja 2016. godine pa sve do 23. rujna 2021. godine, prema zajedničkom dogovoru i planu da sebi pribave znatnu protupravnu imovinsku korist, kontinuiranim zastrašivanjima, psihičkim pritiskom te višekratnom uporabom fizičke sile i ozbiljnim prijetnjama da će izravno napasti život ili tijelo 40-godišnjaka i članova njegove obitelji od strane 39-godišnjaka na poticaj 59-godišnjaka, prisilili 40-godišnjaka da im tijekom tog razdoblja isplati točno neutvrđeni iznos u gotovom novcu, a koji iznos svakako premašuje iznos od 500 000 kuna.

Uz navedeni iznos u gotovom novcu, prijavljeni su prema prethodnom dogovoru, zastrašivanjima, uporabom sile i prijetnje prisilili istog da proda vlastitu nekretninu u gradu Varaždinskim Toplicama za iznos od 30 000 eura te nakon toga novac pribavljen prodajom preda 39-godišnjaku, koji je od tog iznosa na ime svoje supruge kupio građevinsko zemljište u Vrsima za iznos od 20 000 eura, dok je za ostatak iznosa kupio teretno vozilo marke Citroen Yumpi.

Opisanim radnjama prijavljeni su za sebe pribavili znatnu nepripadnu imovinsku korist koja višestruko premašuje početno dugovanje - pozajmicu u iznosu od 54 000 kuna.

Navedeni su po završenom kriminalističkom istraživanju, uz kaznenu prijavu predani pritvorskom nadzorniku Policijske uprave varaždinske.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dvojac osumnjičen za iznudu nad 40-godišnjakom

# data[].attributes.attachment_link.description
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/vijesti/korupcija-i-klijentelizam-okidac-za-odlazak-mladih-1472989

# data[].attributes.body
https://net.hr/danas/hrvatska/javno-favorizirao-kandidatkinju-za-posao-na-facebooku-slavisa-necu-bolje-nista-komentirati-9c8444f6-b1c3-11eb-8e7f-0242ac130042?amp=1

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/povjerenstvo-za-sukob-interesa-dobilo-dvije-prijave-protiv-paladine/2354256.aspx

# data[].attributes.attachment_link.title
Povjerenstvo za sukob interesa dobilo dvije prijave protiv Paladine - Index.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
PRIJAVE protiv ministra Paladine koje je zaprimilo Povjerenstvo za sukob interesa odnose se na njegovu imovinu te na obnašanje drugih upravljačkih dužnosti koje su u neskladu s funkcijom ministra.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/pomocnik-ministra-obrazovanja-zaposlio-brata-kaze-ja-bih-savjetovao-da-se-to-ne-radi-717734

# data[].attributes.attachment_link.title
Pomoćnik ministra obrazovanja zaposlio brata. Kaže: ‘Ja bih savjetovao da se to ne radi’

# data[].attributes.attachment_link.description
Pomoćnik ministra obrazovanja priča da mladi odlaze iz Hrvatske radi manjka domoljublja. Uhljebio je brata, a kći mu je baš nedavno dobila stalni posao u školi. Drugi brat je ravnatelj gimnazije u Imotskom

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/vjeroucitelj-pokusavao-podmititi-prometne-policajce-sa-100-kuna/448317.aspx

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/duga-resa-policija-je-uhvatila-dvije-zene-htjele-iznuditi-novac-811542

# data[].attributes.attachment_link.title
Duga Resa: Policija je uhvatila dvije žene, htjele iznuditi novac

# data[].attributes.attachment_link.description
Istragom su utvrdili su da su osumnjičene putem mobitela kontaktirale ženu (37) te su pokušale iznuditi novac pod prijetnjom objavljivanja za nju kompromitirajućeg materijala na društvenim mrežama

# data[].attributes.body
https://www.novilist.hr/novosti/hrvatska/klijentelizam-u-hrvatskoj-nije-lako-iskorijeniti-on-se-u-nas-prenosi-s-generacije-na-generaciju/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Istraživanja pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne, potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj

Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" i da treba vremena da stasaju nove generacije koje će biti sposobne stvarati pravednije i uređenije društvo.

U tom kontekstu razgovarali smo s prof. dr. sc. Vlastom Ilišin, znanstvenicom Instituta za društvena istraživanja u Zagrebu, koja je ove godine, s dr. sc. Anjom Gvozdanović, objavila znanstveni rad "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj: komparativni uvid u odnos prema korištenju veza i poznanstava". U radu su odabrani stavovi mladih u dobi od 15. do 29. godina analizirani kako u različitim razdobljima, tako i u usporedbi sa stavovima mladih u devet drugih zemalja jugoistočne Europe. Drugi recentni rad naše sugovornice "Neki problemi društvene integracije mladih u Hrvatskoj" bavi se uvijek aktualnom temom prelaska mladih u svijet odraslih, pa je drugi dio našeg razgovora otišao u tom smjeru.

"ViP kapital"

U vašem najnovijem radu "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj" veze i poznanstva u percepciji mladih dijele prvo mjesto sa stečenim znanjima i sposobnostima kao okolnosti koje su jako važne za uspjeh u hrvatskom društvu. Što nam to govori?

- Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Taj "socijalni kapital", odnosno veze, su nešto što se mladima čini kao najpouzdanija i najefikasnija okolnost koja otvara put za društveni uspjeh. Istraživanja nam pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj. To se perpetuira iz generacije u generaciju. Godine 2004. radili smo istraživanje i na kontrolnom uzorku starijih ispitanika te su i kod njih veze i poznanstva bili na prvom mjestu, što pokazuje kako je važnost tog faktora nesporna u percepciji građana. Rezultate pratimo od 1999. godine i činjenica je da su obiteljske i osobne veze i poznanstva uvijek na vrhu, a važnost drugih okolnosti oscilira tijekom godina u kojima su istraživanja provedena.

Među prvih pet percipiranih okolnosti važnih za uspjeh u hrvatskom društvu su, uz spomenute, i lukavost/snalažljivost, sreća te profesionalna odgovornost, odnosno zalaganje na poslu.

- Sreća, odnosno povoljni stjecaj okolnosti, izvan je dosega pojedinca, dok je lukavost/snalažljivost mali lov u mutnom: ako ćemo mu pridati predznak više ide prema negativnom, ali ne u potpunosti jer govori i o tome da pojedinac resurse kojima raspolaže uspijeva iskoristiti za vlastitu dobrobit. Najvažnije je zapravo da su veze i poznanstva u svakoj kombinaciji neugrožene na vrhu ljestvice važnosti, a ove druge okolnosti nam govore da je mladi ipak smatraju i da su druge okolnosti u određenoj mjeri također važne.

Percepcija ne znači nužno da će se ispitani tako i ponašati, no u drugom dijelu rada donosite rezultate ankete u kojoj su mladi na skali od 1 do 10 morali označiti koliko opravdavaju korištenje veza i poznanstava za nalaženje posla. Ukupan prosječni rezultat za mlade u Hrvatskoj je bio 5.8.

- To je najviša vrijednost u usporedbi s drugim promatranim zemljama. Takav rezultat sugerira kako se radi o usvojenom modelu ponašanja i da je to nešto što se podrazumijeva, da se tako mora i treba raditi, ako se želi nešto postići. Naravno, ne u smislu da se to mora i treba zato što je to moralno i etično te društveno poželjno, nego zato što drugačije ne ide. To je problem jer se taj model ponašanja perpetuira kroz generacije, a ne bi se održavao da se nije pokazao efikasnim sa stajališta pojedinca. Opstojnost takvih neformalnih modela ponašanja ujedno predstavlja vrlo snažnu implicitnu kritiku funkcioniranja formalnih institucija u hrvatskom društvu. Drugim riječima, to znači da formalne institucije ne funkcioniraju dobro, odnosno da ne postoji jasna zakonska regulativa, ni striktni kriteriji niti transparentne procedure odlučivanja o raspodjeli društvenih i državnih resursa kojih je uvijek manje nego potencijalnih korisnika. Najkraće rečeno, da je način rada institucija zasnovan na pravilima koja su načelno ista za sve aspirante, to bi uvelike smanjilo važnost veza i poznanstava u ostvarivanju legitimnih prava i potreba građana.

​Politika na dnu

Govoreći o društvenim i političkim institucijama, unutar rada ispitali ste i koliko im mladi vjeruju te je najviše dobila vojska 48 posto, a zatim slijede policija (41 posto), vjerske institucije (33 posto), mediji (27 posto) i organizacije civilnog društva (26 posto). Predsjednik/ca RH je na šestom mjestu, a na dnu su, nakon sindikata, pravosuđa i lokalnih vlasti, Vlada, Sabor i političke stranke kojima većina mladih zapravo ne vjeruje.

- Političke institucije na nacionalnoj i lokalnoj razini su uvijek na dnu, a zanimljivo je da su represivne institucije, vojska i policija, uvijek pri vrhu. Nepovjerenje u političke institucije i aktere nije karakteristično samo za mlade u Hrvatskoj nego za njihove vršnjake i u razvijenim i nerazvijenim demokracijama. Riječ je o višedesetljetnom trendu slabljenja povjerenja građana u institucije reprezentativne demokracije što je otvorilo prostor recentnim populističkim politikama u Europi i svijetu. No, problem je u tome što je povjerenje mladih u hrvatske institucije, promatrano u usporedbi s drugim zemljama, gotovo na najnižoj razini.

Odsutnost povjerenja u institucije dovodi do klijentelizma, ali i obratno. Kako povećati povjerenje u institucije i smanjiti klijentelizam?

- Nema čarobnog štapića, povjerenje se neće vratiti jednim potezom. To mora biti dugotrajan i dosljedan proces u kojem bi se stalno iznova pokazivalo kako se odluke donose na transparentan način, vjerodostojno i po određenim kriterijima, koji su svima javno dostupni. Naravno da će uvijek postojati nezadovoljni pojedinci ili grupe građana i da se nikad ne može postići stopostotna suglasnost građana i vlasti. Upravo zato i postoje različite političke opcije, ali glavno je da sve što u ime javnog interesa rade predstavnici vlasti bude vidljivo javnosti i da se može opravdati prihvatljivim kriterijima. Također, predstavnici vlasti trebaju odgovarati i za svoje loše poteze, kojih uvijek i svuda ima, a ne lakonski reći da građani nisu dobro shvatili određene poteze. Dakle, da ponovim: što se tiče klijentelizma, on se ne može lako ni brzo iskorijeniti. Nije tu samo u pitanju zapošljavanje. Kod nas vlada svojevrsna kultura prečaca, mladi u Hrvatskoj su opet u vrhu kada opravdavaju korištenje veza i za "obavljanje poslova" (na primjer, kad treba otići kod liječnika ili po neki dokument), sa sličnim prosječnim rezultatom kao što smo spominjali i za pronalaženje posla - 5.7 od 10. Može se reći kako se kod nas smatra da ako nemaš vezu, ne samo da nećeš moći realizirati neki svoj cilj, nego ni nisi uspio u hrvatskom društvu, tj. na vrlo si niskoj društvenoj poziciji.

Klijentelistički obrasci

Kako onda promijeniti takvu kulturu ponašanja?

- Promjena ponašanja, mladih ili bilo koga drugoga, ne može se osigurati dekretom, nego sustav naprosto treba funkcionirati drugačije. Treba onemogućiti netransparentna ponašanja kojih su novine prepune, poput proizvoljnih postavljanja odabranih pojedinca na različite funkcije kojima nisu dorasli ili pogodovanja različitim poduzetnicima u poslovima s državom ili javnim sektorom. To se najbolje vidi na lokalnoj razini gdje je već odavno pokazano kako se do niza poslova ne može doći bez umreženosti s nositeljima moći u određenoj sredini, odnosno s vladajućim političkim opcijama. A ako su one na vlasti godinama, onda se stvore čvrste klijentelističke mreže koje se ne daju probiti i na kraju se sve svede na "ili se prikloni ili se ukloni", odnosno otiđi ako se ne uklapaš. Velik odlazak mladih u inozemstvo je dijelom odgovor na takvu situaciju.

U Rijeci i u Zagrebu su iste opcije jako dugo na vlasti...

- I u Istri, i u nemalom broju općina, gradova i županija. Kada razgovaram s novinarima iz sredina gdje je ista politička opcija desetljećima na vlasti, svašta se čuje. A nema tako imune političke opcije koja se s vremenom neće pokvariti ako kontinuirano i bez respektabilne opozicijske kontrole obnaša vlast. Moć kvari i zato su uvijek dobre smjene vlasti, između ostalog da se stvari provjetre, ali to je druga i duga priča.

Za smanjivanje klijentelizma potrebno nam je slobodno tržište i neuplitanje države u tržišnu utakmicu.

- Da, ali od države se uvijek očekuje da reagira kada propadaju velike tvrtke. No, nije stvar samo države i birokracije nego i vrlo niske političke kulture i političke elite i građana. Možemo se složiti da su građani prisiljeni na klijentelistički obrazac ponašanja, ali i imati na umu da možda čak i kad to nije neophodno, koriste veze i poznanstva, kao što se koriste i državnim subvencijama ako je to ikako moguće - naravno, ne svi. Nitko u tako ukorijenjenoj i razgranatoj mreži klijentelističkih odnosa nije potpuno nevin, ali ipak su najviše odgovorni oni koji imaju moć, jer ujedno imaju i veće mogućnosti da pokrenu potrebne promjene.

"Budite nositelji inicijative podizanja svijesti o 'novom normalnom'"

Ovoga tjedna, 12. kolovoza, obilježen je Međunarodni dan mladih. Ovogodišnja tema je "Angažiranje mladih za globalno djelovanje" kojom se želi istaknuti načine na koje sudjelovanje mladih na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini obogaćuje nacionalne i multilateralne institucije i procese. Cilj je izvući pouke o tome na koji se način zastupljenost i djelovanje mladih u formalnoj institucionalnoj politici može značajno uvećati. "Na Međunarodni dan mladih 2020. želimo naglasiti važnost aktivne participacije mladih. Lokalne, nacionalne i globalne institucije trebaju postati inkluzivnije i ojačati mlade za provođenje globalnih akcija i dostizanje njihovih ciljeva", stoji u čestitki Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade, koji je pozvao mlade da "u ovim izazovnim vremenima u kojima smo suočeni s pandemijom COVID-19, odgovornim ponašanjem budu primjer i nositelji globalne incijative podizanja svijesti o "novom normalnom" i jačanju međugeneracijske solidarnosti i dijaloga kako bi zaštitili svoje najbliže i osigurali svoju budućnost". Vlada RH nastavit će, najavljuje Ured, provoditi aktivnosti koje otvaraju mogućnosti i bolje uvjete u ostvarivanju prava mladih, zadovoljavanju njihovih potreba te potiču aktivno sudjelovanje mladih u društvu na lokalnoj, državnoj, ali i europskoj razini. Posebna pažnja posvećivat će se, dodaju, poticanju uključivanja mladih u stvaranje uvjeta za osobni razvoj i razvoj društva u cjelini, osiguravanjem sigurnijeg okruženja za rad, osobni napredak i podizanje obitelji. U želji da okvir za kvalitetniji život mladih donose u suradnji s mladim ljudima i organizacijama mladih, Središnji državni ured za demografiju i mlade poziva mlade na aktivno uključivanje u unaprijeđene hrvatske politike za mlade, osobito kroz rad savjeta mladih na lokalnoj i regionalnoj razini te Savjeta za mlade Vlade, na nacionalnoj razini, ali i kroz aktivnosti udruga mladih i za mlade te drugih inicijativa. Poručuje da svoja vrata otvara svim mladima koji svojim znanjem, iskustvom i inicijativama žele sudjelovati u stvaranju naše svakodnevnice i doprinijeti podizanju kvalitete života u Hrvatskoj.

Usporeno odrastanje

​Drugo vaše recentno istraživanje bavilo se prijelazom mladih u svijet odraslih. Taj prijelaz je uvijek težak, ali postoje li danas neke dodatne otežavajuće okolnosti?

- Te dodatne otežavajuće okolnosti traju već tri desetljeća, od promjene društvenog i političkog poretka. Okolnosti su se promijenile, ali se nažalost nisu znatno poboljšale, a neke su se i pogoršale. Danas su najveći problemi gubitak socijalne sigurnosti i prekarni rad te porast kompeticije bez dovoljnog razvojnog rasta koji bi povećao broj raspoloživih opcija. Dakako, nije pomogla ni financijska kriza 2008. godine, a u socioekonomskom smislu će nas unazaditi i kriza uzrokovana pojavom koronavirusa. Po mom sudu, najgore je što se preferira zapošljavanje mladih na određeno vrijeme, posljedica čega je da za njih nema ni socijalne sigurnosti ni kreditne sposobnosti. Iako su mladi danas jako mobilni, zbog čega neki komentiraju da im onda rad na određeno vrijeme zapravo nije problem, mislim da to nije točno, jer i da imaju ugovore na neodređeno vrijeme mogli bi biti mobilni, ako i koliko to žele. Također, na prvim poslovima su obično i niže zarade, a to je baš razdoblje života kada bi se mladi trebali socioekonomski osamostaliti i ulagati u vlastiti stambeni prostor i odgovarajuću kvalitetu života. Sve to sasvim sigurno usporava njihovu društvenu integraciju, odnosno preuzimanje trajnijih društvenih uloga kako profesionalnih, tako i obiteljskih. Od sinova i kćeri mladi postaju očevi i majke, a naša istraživanja potvrđuju kako većina mladih želi zasnovati vlastitu obitelj. A kao što je dobro poznato, za podizanje djece i kvalitetan obiteljski život treba novca.

Spomenuli ste stambeno pitanje. Kada i koliko se mladi u današnje vrijeme odlučuju na odlazak iz roditeljskog doma?

- Postotci variraju, ali su u svakom slučaju mali. Mi pratimo mlade do 30 godine i uglavnom ih oko 20 posto ode iz roditeljskog doma. To je vrlo malen broj. Tek se sa zapošljavanjem i pronalaskom stalnog partnera, bilo u izvanbračnoj zajednici, bilo u braku, odlučuju napustiti roditeljski dom. U Hrvatskoj je uobičajeno da se stambeno pitanje rješava vlastitom nekretninom, te od tih dvadesetak posto veći dio njih ima neki stambeni prostor, vlastiti ili partnerov, ali dobar dio odlučuje se za podstanarstvo. Problem je što kod nas tržište najma stanova nije uređeno, a vlastiti stambeni prostor je sve teže kupiti jer su cijene nekretnina rasle, pa čak ni sad za vrijeme koronakrize nisu nešto pale. Govoreći o socioekonomskom osamostaljivanju, dobrom dijelu mladih roditelji mogu sve manje pomoći jer su i njih i njihove resurse iscrpile dosadašnje krize. To je dosta nepovoljno za mlade i sve skupa pridonosi usporenoj društvenoj integraciji, odnosno odgađa se zasnivanje obitelji, osiguranje vlastitog stambenog prostora te se čekaju povoljnije okolnosti. To je nešto što također može pridonijeti tome da dio mladih odlazi van. Jer, zapravo, procjenjuju kako nemaju što izgubiti.

​Povjerenje je nužno

Mladi su nam obično uvijek nešto krivi - neodgovorni su, lijeni, ne poštuju autoritet, a na njih se, u isto vrijeme, prebacuje teret odgovornosti za promjenu društva na bolje. Kako vi promatrate mlade, nakon mnogih godina istraživanja ponašanja i percepcija mladih?

- Sve ovisi o okolnostima, kako se one mijenjaju, tako se mijenja i naglasak na određene značajke koje se pripisuju mladima. Deklarativno će uvijek svi reći da su mladi važan segment društva - kako u sadašnjosti, tako još više u budućnosti - jer je naprosto biološka činjenica da na njima svijet ostaje. Oni će dulje živjeti od svojih roditelja i djedova pa se od njih očekuje da budu zainteresirani za to kako će izgledati taj svijet u kojem žele naći svoje mjesto. S druge strane, teško se othrvati paternalističkom odnosu, pa se mlade, kada ne rade na način na koji neki dijelovi društva od njih očekuju, ili ako se čini da ne poštuju autoritete, optužuje. Osciliranje između oba naznačena pristupa je prisutno oduvijek, tako je bilo u staroj Grčkoj, i takav miješani odnos je opstao do danas. No, treba naglasiti jednu jednostavnu činjenicu: ako želimo da se glas mladih čuje i da se oni doista angažiraju u popravljanju društva, moramo osigurati i uvjete za to. Time želim reći da treba osposobiti i tretirati mlade kao ravnopravne članove društva, a ne očekivati da samo trebamo pritisnuti gumb kojim ćemo ih pokrenuti da se ponašaju onako kako i kada mi to smatramo oportunim i poželjnim. Ukazivanje povjerenja kroz davanje prava i odgovornosti je nužno ako želimo da mladi budu što aktivniji akter u suvremenom društvu i da participiraju u donošenju odluka koje se ne tiču samo njih, nego i cijelog društva u kojem žive, odnosno u kojem svi skupa živimo.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Klijentelizam u Hrvatskoj nije lako iskorijeniti, on se u nas prenosi s generacije na generaciju' - Novi list

# data[].attributes.attachment_link.description
Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" [...]

# data[].attributes.body
https://www.balkaniyum.tv/bih/vijesti/30016.shtml

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2354256

# data[].attributes.body
https://www.arz.hr/sukob-interesa/

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2354256

# data[].attributes.body
https://pointenovinessmb.com/2018/11/26/nepotizam-jedan-od-gorucih-problema-nasega-drustva/

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/plenkovic-o-hdz-ovcu-koji-je-u-skoli-u-zagvozdu-zaposlio-kcer-nije-mi-to-bas-normalno-716666

# data[].attributes.attachment_link.title
Plenković o HDZ-ovcu koji je u školi u Zagvozdu zaposlio kćer: ‘Nije mi to baš normalno’

# data[].attributes.attachment_link.description
Tonći Vuksan (HDZ), ravnatelj Osnovne škole u Zagvozdu u prosvjetu je ubacio svoju kćer bez odgovarajućeg iskustva, a u tome ne vidi nikakav problem. Premijer ne dijeli to mišljenje

# data[].attributes.body
https://hr.economy-pedia.com/11038571-bribery

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/amp/news/iznuda-daj-novac-ili-cu-otkriti-informacije-iz-tvoje-proslosti-418396

# data[].attributes.attachment_link.title
Iznuda: 'Daj novac ili ću otkriti informacije iz tvoje prošlosti'

# data[].attributes.attachment_link.description
Muškarac (27) je u razdoblju od sredine 2009. do početka svibnja 2015. prijetio 59-godišnjaku. On mu je isplatio nekoliko desetaka tisuća kuna. Počinitelj je uhićen

# data[].attributes.body
https://epodravina.hr/ludbreski-farmal-priznao-krivnju-za-podmicivanje-lijecnika/

# data[].attributes.body
https://arhivanalitika.hr/blog/hrvatska-u-raljama-klijentelizma/

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatska u raljama klijentelizma - Arhivanalitika - Ekonomski lab

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristijan Kotarski objašnjava što je i kako funkcionira klijentelizam - političko-ekonomski sustav kakav postoji u Hrvatskoj. Koristi mnoštvo podataka, od onih koji pokazuju dominaciju identitetskih pitanja u ponašanju glasača na izborima, preko nepotizma pri zapošljavanju u državnim poduzećima, do načina vođenja socijalne politike. Izlaz vidi u pojavi liberalne političke opcije koja će imati ulogu takozvanog veto-igrača.

# data[].attributes.body
https://www.womeninadria.com/favoriziranje-na-poslu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svi imamo jednog kolegu koji uvijek ima poseban, preferencijalni tretman. Favoritizam na radnom mjestu ne uzrokuje toliko štete kao što, primjerice, uzrokuje mobing, ali itekako može utjecati na motiviranost ostalih zaposlenika te potaknuti sukobe.
Dovoljno je teško biti uspješan i nastojati unaprijediti svoju karijeru. Zamislite da radite sve kako treba, nadmašite svoje kolege, ali svejedno netko drugi u timu uvijek pokupi sve zasluge. Zašto se to događa?

Što je favoriziranje?

Svi zaposlenici, bez obzira na njihove vještine i iskustvo, trebali bi imati isti tretman. Favoriziranje se odnosi na davanje posebnog tretmana jednom ili nekolicini zaposlenika, ne iz poslovnih, već iz privatnih razloga. Jedan od najpoznatijih primjera favoriziranja je nepotizam.
Pridonosi li pauza za ručak s kolegama boljim odnosima u kompaniji?
Favoriziranje na poslu stvara neugodnu radnu atmosferu. Kada zaposlenici smatraju da njihov trud neće biti prepoznat i da za naporan rad neće dobiti priznanje, bit će obeshrabreni da ulože svoj maksimum u obavljanje zadataka.

Nažalost, ovakva praksa postoji u većini ureda, velikih i malih. Ljudi uživaju u radu s osobama koje su im bliske i s kojima dijele iste interese, što se često nehotice pretvori u favoriziranje. Ono može početi kao bezazleno druženje uz ručak koje se pretvori u razgovor o poslu, ali može dovesti do puno značajnijih stvari kao što je dobivanje povišice ili promaknuća. Željeti raditi s ljudima koji su vam dragi je u redu, sve dok je to fer prema drugim zaposlenicima.

Budite iskreni prema sebi

Iako je favoriziranje često izvan vaše kontrole, sagledajte situaciju iz šire perspektive. Karijerna savjetnica Hannah Morgan smatra da, prije donošenja zaključaka, morate pokušati biti objektivni. "Ako niste dugo zaposleni, nerealno je očekivati ​​da ćete biti omiljeni zaposlenik", kaže. Iskrenost prema sebi može vam pomoći da izbjegnete nepotrebnu ljutnju i osjećaj nezadovoljstva.

S time se slaže i trenerica Tanja Pureta koja kaže da ova situacija može prouzročiti puno stresa ako ne razumijemo njenu pravu pozadinu, odnosno ako uzroke problema vidimo u drugima, a sebe doživljavamo bespomoćnima za njegovo uspješno rješavanje. " Zato je važno stalno osvještavati da smo mi sami sebi jedina prepreka na putu prema uspjehu, bilo na način da odlučimo ništa ne činiti ili činiti pogrešne stvari (kao npr. inatiti se ili tračati okolo, tražeći tako suosjećanje drugih za našu nevolju)." ističe.

Razgovarajte sa šefom

"Jedini način da imamo dobre odnose s nadređenim je otvoreno s njim porazgovarati o njegovim očekivanjima od nas te pronaći način kako da ih ispunimo (pod pretpostavkom da su moralna i legalna). Dodatno, važno je održavati kontinuitet u pozitivnoj i konstuktivnoj komunikaciji s nadređenim te ga redovito iinformirati o onome što radimo i s kojim uspjehom, kako bi imao kvalitetan uvid u naše aktivnosti. Ne treba polaziti od toga da bi on sam trebao vidjeti naš kvalitetan rad, jer se to u pravilu ne događa. Nadređeni često vidi ono na što mu se usmjeri pažnja, što je velika prilika za svakog zaposlenika. Zaključno, svi imamo puno mogućnoti za ostvarivanje kvalitetnog odnosa s nadređenim, samo ga trebamo uzeti u svoje ruke, umjesto čekati da se on sam po sebi dogodi, jer neće." savjetuje Tanja.
Povezano: Kako negativno radno iskustvo pretvoriti u najbolje što vam se dogodilo
Hannah Morgan preporuča rečenice poput: Nadala sam se da ću biti izabrana za rad na novom projektu. Možete li mi dati neke konkretne razloge zašto nisam izabrana kako bih to mogala poboljšati u budućnosti?

Usredotočite se na vlastiti rad

Normalno je osjetiti malu ogorčenost prema kolegi koji je šefov miljenik - ali to utječe loše na vašu produktivnost. Sjetite se da oni u većini slučajeva nisu krivi za to što im se daje prednost pred drugima. Umjesto da zaglibite u negativnim emocijama, pokušajte se usredotočiti na svoj rad i dopustite vašim vještinama i rezultatima da govore sami za sebe. Bez obzira na to koliko je vaš kolega omiljen, oni koji daju najbolje rezultate imaju stvarnu moć zadržavanja u organizaciji.
Povezano: 5 profila žena u „toksičnim" odnosima na poslu
Što ako ste vi miljenik?

Međutim, ako ste upravo vi osoba koja prima VIP tretman, a počinjete osjećati negativne vibre ostalih zaposlenika, možete isprobati nekoliko opcija:

Recite nadređenom da imate previše toga "na tanjuru" i predložite drugog kolegu za određeni zadatak. "Trenutno sam zadužen/a za previše toga. Marta je spomenula da bi htjela biti zadužena za više organizacijskih zadataka poput ovog i uvjeren/a sam da će ga rado preuzeti i odlično odraditi".

Dajte svojim suradnicima zasluge za posao koji su odradili na vašim zajedničkim projektima. Ako vaš nadređeni neprestano veliča vaša postignuća, mogli biste reći: "Projekt ne bi bio toliko uspješan bez Antinih izvrsnih komunikacijskih vještina".

Odbijte beneficije za koje smatrate da ih niste zaslužili. "Cijenim priliku da pohađam još jedan trening, ali mislim da bi Sara mogla imati više koristi od treninga od mene".

Bez obzira na to jeste li osoba koja dobiva poseban tretman, osoba koja je zanemarena ili čak šef koji ima miljenike, morate učiniti sve što možete kako biste izjednačili kulturu na radnom mjestu. Previše favoriziranja umanjuje produktivnost ostalih zaposlenika i pridonosi neprijateljskom radnom okruženju. Ako netko istupi s optužbom o postojanju favoritizma na radnom mjestu, nemojte ga ignorirati. Sagledajte situaciju objektivno i riješite situaciju što je prije moguće.
Tekst pripremljen u suradnji s Ramiro Foto: Pixabay, Unsplash

# data[].attributes.attachment_link.title
Favoriziranje: Što kad niste omiljeni zaposlenik svog šefa? - Women in Adria

# data[].attributes.attachment_link.description
Svi imamo kolegu koji uvijek ima poseban, preferencijalni tretman. Favoriziranje na poslu može utjecati na kulturu organizacije i motivaciju zaposlenika.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/cetvorici-medu-kojima-je-i-zagrebacki-policajac-sude-zbog-iznude-20-000-eura-od-mladica-761306

# data[].attributes.attachment_link.title
Četvorici, među kojima je i zagrebački policajac, sude zbog iznude 20.000 eura od mladića

# data[].attributes.attachment_link.description
Sve je krenulo u listopadu 2019. kad je A. P. od jednog mladića posudio 500 eura. Sutradan je trebao vratiti duplo, no nije imao. Na prijevaru je potpisao zadužnice na 150.000 kuna

# data[].attributes.body
https://www.portalnovosti.com/leksikon-tranzicije-klijentelizam

# data[].attributes.body
https://www.moj-posao.net/Vijest/68537/Sto-uciniti-kada-je-favoriziranje-vise-nego-ocito/3/