# data[].attributes.headline
Miksi sosiaalisella medialla on niin suuri vaikutus

# data[].attributes.subject
Miksi sosiaalisella medialla on niin suuri vaikutus

# data[].attributes.body
Helppous viehättää:

Sosiaalista mediaa on helppoa ja nopeaa käyttää. Jos kännykkä ei ole kädessä, se on käden ulottuvilla.

Ehtymätön tiedonlähde:

Somesta löytyy loputon määrä selattavaa ja tutkittavaa aina viihteestä informaatioon. Ihmiset viihdyttävät itesään somella, pitävät yllä ihmissuhteita, hakevat tietoa, oppivat uutta ja löytävät inspiraatiota arkeensa.

Dopamiinipiikit koukuttavat:

Sosiaalisen median suosio ja koukuttavuus perustuu suurilta osin dopamiinin eritykseen. Aina kun saamme uutta tietoa tiiviissä paketissa aivoissamme vapautuu dopamiinia. Vuosien mittaan sosiaalisen median sisällöt ovat muuttuneet yhä nopeammiksi ja mukaansatempaavimmiksi, josta esimerkkinä nopeista tanssivideoista tuttu TikTok, jossa nykyisin myös monella suomalaisella yrityksellä on oma tili.

Ihminen on sosiaalinen eläin:

Mikä olisi ihmiselle ominaisempaa kuin olla sosiaalinen (tietoisesti tai tiedostamattaan), joten ei ole ihme, että juuri sosiaalinen media on muovautunut tiiviiksi osaksi lähes jokaisen suomalaisen arkea.

# data[].attributes.body
Sosiaalisen median merkitys suomalaisten elämässä jatkaa kasvuaan:

Yhteisöpalvelujen määrä ja suosio kasvavat

Yhä nuoremmat ikäpolvet alkavat kuluttaa sosiaalisen median sisältöjä

Yleiset ilmiöt, kuten maailman tapahtumat ovat lisänneet somen käyttöä -> Esimerikisi pandemian myötä ihmisten vapaa-aika ja sitä kautta somessa käytetty aika on lisääntynyt. Ukrainan sota puolestaan on lisännyt tiedonjanoa, joka on vilkastuttanut somen käyttöä.

Sosiaalinen media on luonut monelle uusia harrastuksia sekä työpaikkoja, joita ei ilman sosiaalista mediaa olisi

# data[].attributes.body
2000-luvun alku:

Sosiaalisen median jätit kuten Facebook, Twitter ja LinkedIn syntyivät

Sosiaalinen media oli vielä melko lapsen kengissä

Monet loivat sosiaaliseen mediaan sisältöä harrastuksenaan: blogeja kirjoitettiin LiveJournalissa, musiikista kiinnostuneet hengasivat MySpacessa ja valokuvaajat Flickrissa

# data[].attributes.body
2010-luku:

2010-luvulla syntyi Instagram, joka on kymmenessä vuodessa onnistunut vakiinnuttamaan asemansa yhtenä yhteisöpalveluiden jättinä

Videoista tuli vakiintunut sisältömuoto sosiaalisessa mediassa (Facebook mahdollisti livestriimit, YouTube kasvoi nuorten ykkösmediaksi, Instagram julkaisi Storiesin ja IG TV:n

2010-luvun alussa somen viehätys perustui osittain siihen, että se oli aikalailla mainosvapaata aluetta

Facebook aloitti n.2012-2013 mainonnan ja Instagram tuli pari vuotta perässä

2016 Facebook alkoi tehdä aktiivisesti töitä clickbait-julkaisuiden ja harhaanjohtavien sisältöjen kitkemiseksi

Vuosikymmenen alussa yrityksille riitti, että tekee sosiaalisessa mediassa edes jotain, nykyään sosiaalinen media on se, joka latelee säännöt, mikäli siitä haluaa jotenkin hyötyä yrityksenä tai henkilöbrändinä

Kohderyhmän ymmärtämisen merkitys alkoi korostua

# data[].attributes.body
2020-luku:

Maailmanlaajuinen koronapandemia alkoi, joka nosti räjähdysmäisesti myös yhteisöpalvelujen käyttöä (ensimmäisenä pandemiavuonna sosiaalisen median kanavien käyttö nousi 13%)

Pandemian ja muiden maailman tapahtumien myötä, myös uutisten ja poliittisten näkemysten leviäminen somen kautta on lisääntynyt. Tämän myötä myös provosoivan ja/tai virheellisen tiedon levittäminen sosiaalisen median välityksellä on kasvanut (tilastokeskuksen tutkimuksesta käy ilmi, että 63 prosenttia 16–89-vuotiaista suomalaisista on nähnyt epätosia tai epäilyttäviä tietoja tai sisältöjä uutissivustoilla tai sosiaalisessa mediassa)

Instagram-mainonta on saavuttanut nykyisen asemansa vasta viime vuosien aikana

Vuonna 2021 Instagram kasvoi Facebookin ohi

Videosovellus TikTok rantautui ja palvelu on koko ajan kasvattanut suosiotaan: Nyt aktiivisia käyttäjiä TikTokin datan mukaan on Suomessa jo 1,3 miljoonaa! (TikTokin datan mukaan Suomessa 80 prosenttia käyttäjistä on täysi-ikäisiä)

Nykyään algoritmit arvostavat yhä enemmän videosisältöjä

Käyttäjien sitouttamisen merkitys on korostunut entisestään

# data[].attributes.body
Kuten mediassa ylipäätään, myös sosiaalisessa mediassa pyritään vaikuttamaan ihmisten käsityksiin maailmasta, uskonnosta, itsestään ja muista. Syyt vaikuttamiseen voidaan karkeasti jakaa kahteen osaan, poliittisiin sekä kaupallisiin syihin sen perusteella, mikä vaikuttamisen pyrkimys on.

Poliittiset syyt

Kaupalliset syyt

# data[].attributes.body
Voimakkaiden tunteiden herättäminen:

Vaikuttamispyrkimyksissä käytetään hyväksi inhimillisiä tunteita – pelkoa, toivoa, vihaa, turhautumista, myötätuntoa – joilla ohjataan vastaanottajaa haluttuun suuntaan.

Tiedon vääristely ja yksinkertaistaminen:

Informaatiovaikuttamisessa voidaan käyttää joko oikeaa ja paikkansapitävää tietoa tai puolitotuuksia, mielipiteitä tai jopa suoranaisia valheita.

Vastaaminen kohdeyleisön tarpeisiin ja arvoihin:

Tehokkaassa retoriikassa käytetään viestejä, teemoja ja kieltä, joka vetoaa suoraan tai pelkästään tiettyihin väestöryhmiin. Vastaanottajaa pyritään puhuttelemaan vetoamalla perhesuhteisiin, kansallisuuteen tai etniseen taustaan, harrastuksiin, lempijulkkiksiin, uskomuksiin ja arvoihin tai siihen, millaisia toiveita ja suunnitelmia hänellä on tulevaisuuden varalle.

Vastustajia kohtaan hyökkääminen:

Tarkoitushakuista vastustajien mustamaalaamista ja leimaamista voidaan käyttää aseena poliittisessa tai yhteiskunnallisessa kamppailussa. Tällöin pyritään julkisesti kyseenalaistamaan vastustajan vaikuttimia ja luotettavuutta ja hänen näkemystensä pätevyyttä, uskottavuutta ja paikkansapitävyyttä.

# data[].attributes.headline
Vavimmat vaikutuskeinot ja miten ne näkyvät

# data[].attributes.subject
Vavimmat vaikutuskeinot ja miten ne näkyvät

# data[].attributes.body
Nykyään meihin vaikutetaan yhä enemmän tunteiden kautta (samaistuttavuus ja aitous tärkeämpää kuin koskaan aiemmin, myös arvoihin vetoaminen on yleistynyt). Kaupalliset sisällötkin sulautuvat ovelasti osaksi muuta sosiaalisen median sisältöä.

Sosiaalisen median kehitys vie kohti monimuotoista ja hajautettua viestintää, jonka vuoksi myös sosiaalisen median vaikuttavuus on entistä laajempaa.

Sosiaalisen median viestien vaikuttavuutta voi olla vaikea tunnistaa, koska viestit eivät ole yhtä selkeitä ja tunnistettavissa aikaisempiin vuosikymmeniin tai perinteiseen mediaan verrattuna.

# data[].attributes.headline
Omia kokemuksia sosiaalisen median vaikutuksesta

# data[].attributes.subject
Omia kokemuksia sosiaalisen median vaikutuksesta

# data[].attributes.body
😊 Positiivisia:

Inspiraatio

Työpaikka

Sosiaaliset suhteet

Tiedonhaku

🙁 Negatiivisia:

Informaatioähky --> ylikuormitus & uupumus

Vertailu muihin --> suorituspaineet & ulkonäköpaineet

# data[].attributes.body
Perinteisten medioiden painoarvo puolestaan on laskussa:

Sosiaalinen media on perinteistä mediaa vuorovaikutteisempaa. Jokainen kokee olevansa osa sosiaalista mediaa, sillä siellä kukaan ei ole pelkästään viestin vastaanottaja, vaan voi myös itse toimia aktiivisena viestijänä.

Sosiaalinen media on monipuolisempaa. Se tarjoaa lukuisia eri mahdollisuuksia niin yksilöille kuin yrityksille olla esillä ja toteuttaa itseään.

Sosiaalisen median käyttö on usein perinteistä mediaa nopeampaa ja helpompaa (esim. Iltalehti paperiversio vrt. is.fi-kännykkäsovellus).

Yrityksillä on matalampi kynnys tuoda viestinsä esiin sosiaalisessa mediassa kuin perinteisessä mediassa. Yleisesti ottaen sosiaalinen media koetaan helposti lähestyttävämpävä.

Mainonta ja liiketoiminnan harjoittaminen sosiaalisen median kautta on huomattavasti edullisempaa kuin esimerkiksi kadunvarsimainonta ja kivijalkamyymälän ylläpito.

# data[].attributes.body
Tervetuloa tulevaisuus

Seuraavat kymmenen vuotta tulevat varmasti muovaamaan sosiaalista mediaa uusille urille, kuten tähänkin mennessä. Tietynlainen jatkuva kehittäminen ja uusiutuminen ovat luontainen osa sosiaalista mediaa ja se muuttuu jatkuvasti ihmisten käyttäytymisen ja muiden yhteiskunnalisten ilmiöiden sanelemana.

Sisältömuototrendit vaihtuvat muotitrendien lailla, joten uusia villityksiä on varmasti luvassa. Tällä hetkellä trendaavat videot, jatkossa se saattaa olla esim. pelkkä ääni.

Nähtäväksi jää, kuka kärkikahinoissa taistelevista somejäteistä kapuaa ykkökseksi, vai syrjäyttääkö joku täysin uusi palvelu esimerkiksi Instagramin.

Havaittavissa on myös vastarintaa. Onko osa organisaatioista on saattanut jo nyt päättää pyristellä eroon somekanavista ja satsata vahvemmin aidompiin kohtaamisiin. Myös sosiaalisen median aiheuttamat mielenterveysongelmat ovat saaneet monet yksilöt kyseenalaistamaan koko sosiaalisen median olemassa oloa ja jatkossa tietynlaista edelläkävijyyttä saattaakin olla todellinen down shiftaus ja somettomuus.

Henkilöbrändit ja vaikuttajamarkkinointi on lähes syrjäyttänyt organisaatiolähtöisen sisällöntuotannon sosiaalisessa mediassa ja nähtäväksi jää, onko tämä jotain pysyvää, alkaako yleisö saturoitumaan kaupallisille yhteistöille.

# data[].attributes.body
Toiveena armollisempi sosiaalinen media

Sosiaalisen median psyykkisiä haittavaikutuksia ei voi väheksyä, jonka vuoksi yleisön näkökulmasta sosiaalisen median merkityksen ja vaikuttavuuden toivotaan vähenevän tai vähintäänkin muuttavan muotoaan.

Sosiaalisen median ei tulisi jatkossa määritellä niin vahvasti yksilön identiteettiä ja arvoa sekä kannustaa itsensä jatkuvaan parantelemiseen ja yllyttää kuluttamiseen.

Siinä, missä sosiaalisen median palveluiden kuluttaminen kasvaa erityisesti nuorten keskuudessa, tulisi opettaa mediakriittisyyttä, tunneälyä, sekä ruutuajan rajaamista kohtuulliseksi

Sosiaalisen median tulisi jatkossa toimia entistä voimakkaammin informatiivisen, totuudenmukaisen ja kannustavan tiedon lähteenä sekä vapaaehtoisena viihdealustana, eikä niinkään toisena todellisuutena oikean elämän rinnalla

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Voimakas erottelu tilasto- ja rekisteritietojen välillä on osin historiaa. Moninkertaisen tiedonkeruun ylellisyydestä on resurssien niukentuessa jouduttu pitkälti luopumaan, ja suuri osa Tilastokeskuksenkin tilastoista perustuu hallinnollisiin aineistoihin.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
media mediankäyttö sosiaalinen media some-palvelut some internetin käyttö tieto- ja viestintätekniikan käyttö digitalisaatio digiloikka joukkoviestintä uutismedia televisio tv radio musiikki äänikirjat podcast koronapandemia covid-19 -pandemia covid-19 mediamarkkinat mediatalous sosiaaliset suhteet

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Tieto&trendit - asiantuntija-artikkelit ja ajankohtaisblogit: Rauli Kohvakka, Kaisa Saarenmaa

# data[].attributes.attachment_link.title
Median merkitys on kasvanut pandemian aikana - monet ikäihmiset ovat ottaneet melkoisen digiloikan | Tieto&trendit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16-89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.

# data[].attributes.attachment_link.title
Netissä voi vaikuttaa monella tavalla - Toivoa ja toimintaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Netissä vaikuttaminen on nykyään yksi merkittävä vaikuttamisen tapa. Voimme vaikuttaa netissä julkaisemalla kirjoituksia, kuvia ja videoita, tykkäämällä muiden julkaisuista, jakamalla kampanjavideon tai vaikka allekirjoittamalla vetoomuksen. Verkkovaikuttamista voi tapahtua netissä oikeastaan missä…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediavaikuttamisen muodoista tarkastellaan tarkemmin populismia ja vihapuhetta (oppitunti 4) sekä kaupallista viestintää (oppitunti 5), jota tutkitaan nuorten mediamaailmassa ajankohtaisen tubettamisilmiön kautta.

Yhteistoiminnallisten menetelmien avulla harjoitellaan vuorovaikutus- ja viestintätaitoja. Mediailmiöistä keskustellaan monista eri näkökulmista: nuoret saavat itsevarmuutta ja uskaltavat ilmaista rohkeammin mielipiteitään myös aiheista, jotka herättävät ristiriitaisiakin ajatuksia. Tuntisuunnitelmien sisältöjä on mahdollista soveltaa joustavasti omaan opetukseen: harjoituksista voi poimia käyttöön myös yksittäisiä tehtäviä, ja harjoituksia voi muokata ja soveltaa omalle ryhmälle sopiviksi. Koulumaailman lisäksi harjoituksia voi hyödyntää myös esimerkiksi nuorisotyössä.

Oppimateriaali on tuotettu osana eurooppalaista Mind Over Media-hanketta, jonka tavoitteena on opettaa ja oppia median vaikuttamiskeinoista alati muuttuvan uutis- ja viihdemaailman, mainonnan ja sosiaalisen median avulla. Hankkeen osarahoittajana toimii Euroopan komission Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto osana Media Literacy for All -pilottihanketta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten meihin vaikutetaan? Oppimateriaali median vaikuttamiskeinoista - Mediakasvatusseura ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediavaikuttamisen muodoista tarkastellaan tarkemmin populismia ja vihapuhetta (oppitunti 4) sekä kaupallista viestintää (oppitunti 5), jota tutkitaan nuorten mediamaailmassa ajankohtaisen tubettamisilmiön kautta. Yhteistoiminnallisten menetelmien avulla harjoitellaan vuorovaikutus- ja viestintätaitoja. Mediailmiöistä keskustellaan monista eri näkökulmista: nuoret saavat itsevarmuutta ja uskaltavat ilmaista rohkeammin mielipiteitään myös aiheista, jotka herättävät ristiriitaisiakin ajatuksia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kyllä, Suomessakin medialla tosiaan on valtaa. Ensiksi tulisi mieleen itänaapuri, joka käyttää informaatioteknologiaa omaksi hyödykseen tehokkaasti. Suomalaisille yritetään syöttää punavihreää ajatusmaailmaa tiettyjen tiedotusvälineiden toimesta. Kerronpa muutaman esimerkin.

Käytän ensimmäisenä esimerkkinä eilistä Ylen uutista palautetusta irakilaismiehestä, joka Ylen tietojen mukaan on kuollut. Jutussa ei tuoda esiin, minkä takia kyseinen henkilö on kuollut. Oliko siis kyse vainosta vai oliko henkilö vain väärässä paikassa väärään aikaan? Sekasortoisesta maasta on varmaan mahdollista saada, mitä erilaisempia asiakirjoja rahalla, joten miten luotettavana kuolintodistusta voidaan pitää. Entä sitten jos mies nouseekin vielä kuolleista ja jos näin käy, joutuuko Yle vastuuseen harhaanjohtavasta uutisoinnista? Ei, se on jo tehnyt tehtävänsä ja se riittää. Asenteesi on jo muuttunut.

Ja edelleen ottaisin esiin, kun rikos tapahtuu Suomessa ja tekijä on alkuperältään ulkomaalaistaustainen. Asia joko jätetään uutisoimatta tai sitten ulkomaalaistaustaisuutta ei haluta mainita. Mielestäni tekijän alkuperä on tärkeä tieto ja se tulisi ilmoittaa uutisissa. Tällä pyritään siis selkeästi siihen, että ei haluta antaa totuudenmukaista kuvaa. Kuvaa vääristetään manipuloivalla uutisoinnilla silloin, kun on kysymys, ulkomaalaistaustaisesta tekijästä.

Yle yrittää selvästi vaikuttaa suomalaisten mielipiteisiin uutisillaan. En ole nähnyt yhtään negatiivista uutista koskien turvapaikanhakijoita tai turvapaikkapolitiikkaa. Oletko sinä? Sen sijaan, olen nähnyt tämän tästä uutisia, joilla pyritään positiivisesti tuoda turvapaikanhakijoita esille tai perustella heidän avuntarvettaan. Yhden neutraalin uutisen olen nähnyt asiasta viime viikolla. Turvapaikanhakijoiden asiat tuodaan esiin sääliä ja myötätuntoa herättävällä tavalla, pyritään vetoamaan lukijoiden tunteisiin.

On selvää, että medialla ja heidän uutisillaan on vaikutusta kansan mielipiteisiin. Voidaankin sanoa, että medialla on kolmas valtiomahti. Heillä on paljon vaikutusvaltaa, mutta ei mitään vastuuta tekemisistään tai sanomisistaan. Ylen lisäksi myös Helsingin Sanomat korostuu punavihreän ajatusmaailman eteenpäin viejänä. Mielestäni toimittajien puoluekannat tulisi olla julkisia, koska poliittisella mielipiteellä on usein vaikutusta toimittajan uutisointiin. Missä on objektiivisuus?

Kansa rahoittaa Yleisradion toimintaa verorahoistaan, jolloin uutisoinnin tulisi olla ehdottoman objektiivista. Lopuksi totean, että seuraavalla eduskuntakaudella Yle-vero tulisi poistaa. Yle voi jatkossa hankkia toimintarahansa mainosrahoitteisesti, kuten muutkin toimijat tekevät. Meillä ei ole mitään syytä rahoittaa heidän toimintaansa kansalaisten pussista. Tällä tavalla myös ostovoima kasvaa, kun ihmisille jää enemmän rahaa käteen verojen jälkeen itse tienaamistaan rahoista. Kaikista pienituloisimmat on toki vapautettu Yle-verosta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oletko huomannut, kuinka valtamedia pyrkii vaikuttamaan mielipiteisiisi? | Uusi Suomi Puheenvuoro

# data[].attributes.attachment_link.description
Kyllä, Suomessakin medialla tosiaan on valtaa. Ensiksi tulisi mieleen itänaapuri, joka käyttää informaatioteknologiaa omaksi hyödykseen tehokkaasti. Suomalaisille yritetään syöttää punavihreää ajatusmaailmaa tiettyjen tiedotusvälineiden toimesta. Kerronpa muutaman esimerkin. Käytän ensimmäisenä esimerkkinä eilistä Ylen uutista palautetusta irakilaismiehestä, joka Ylen tietojen mukaan on kuollut. Jutussa ei tuoda esiin, minkä takia kyseinen henkilö on kuollut.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sosiaalinen media Suomessa: Selkeää kasvua vuonna 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilastokeskuksen mukaan sosiaalisen median käyttö Suomessa on kasvanut viime vuodesta poikkeuksellisen paljon - jopa 13 prosenttia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uuden vuoden - ja varsinkin vuosikymmenen - kynnyksellä tupataan helposti katsomaan tulevaan. Sosiaalisen median tulevaisuusennustukset tuntuvat erityisen suosituilta - some kun elää hetkessä ja sykkii eteenpäin vauhdilla. Kukapa ei tahtoisi povata, mistä kanavasta tulee uusi hitti tai millaisilla sisällöillä sydämen saa uutena vuotena sykkimään?

Minä olen kai aina ollut toinen jalka menneessä. Ennustamista kiinnostavampaa on käydä läpi, mitä on jo tapahtunut. Sen pohjalta on helppo kartoittaa tietä tulevaan.

Tajusimme tai emme, viimeisen kymmenen vuoden aikana on valettu pohja sille, miten sosiaalista mediaa tänä päivänä markkinointiviestinnässä käytetään. Erityisen kiinnostavaa on se, kuinka somen säännöt ja lainalaisuudet ovat muuttuneet.

Lapsuudesta kipuilevaan teini-ikään

2000-luvun ensimmäistä kymmentä vuotta voidaan pitää jonkinlaisena etsikkoaikana sosiaalisen median suhteen. Vaikka vuorovaikutteisia verkkopalveluita on ollut olemassa jo paljon kauemmin kuin viimeiset 20 vuotta, massojen somen - sellaisena kuin me sen tunnemme nykyään - peruskivi on valettu vasta 2000-luvun aikana. Silloin syntyivät vielä nykyäänkin jyräävät jätit, kuten LinkedIn, Twitter ja Facebook.

2000-luvun alkupuoli oli myös harrastuspohjaisten someyhteisöiden aikaa. Somesta innostuneet käyttivät bloggaamiseen LiveJournalia, musanörtit hengasivat MySpacessa ja valokuvaajat Flickrissa. Viimeistä lukuunottamatta muut ovat jo kuihtuneet.

Jos 2000-luvun alkuaika oli lapsenkengissä harjoittelua, voidaan ajatella, että 2010-luvulla eli viimeisen kymmenen vuoden aikana sosiaalinen media on saavuttanut teini-iän. Se on löytänyt uomansa ja ottanut paikkansa. Jos vielä kymmenen vuotta sitten sosiaalisen median asiantuntijat olivat vielä yrityksissä melko tuore juttu, nyt ei pitäisi enää olla paikkoja, joissa somen tekemistä ei pidetä oikeana työnä. (Vaikka onhan niitä, tiedän sen.)

Instagram kasvoi suureksi, ja kasvaa edelleen

2010-luvulla syntyneistä lukemattomista someyhteisöistä yksi on mielestäni kiinnostavin. Instagram on onnistunut vakiinnuttamaan kymmenessä vuodessa asemansa yhdeksi jäteistä. Sillä on nykyään vakaa rooli viestinnän kanavapaletissa.

Myös Instagramin käyttö on elänyt kymmenen vuoden aikana valtavasti. Nuorille suunnatusta palvelusta on tullut yhä vanhempia tavoittava yhteisö, joka rönsyilee joka suuntaan - pian Instagram esimerkiksi alkaa toimia Suomessakin verkkokauppa-alustana ja tarjoamaan mahdollisuuden ostaa tuotteita suoraan kauttaan, ilman nykyistä verkkopalveluun siirtymistä.

Nykyään Instagramia käyttää jo yli 1,6 miljoonaa suomalaista. Ottamalla käyttöön Instagram Storiesin ja IG:TV:n Instagram on osoittanut pystyvänsä horjuttamaan Snapchatin asemaa ja kilpailemaan suoratoistopalveluiden ja YouTuben kanssa. Pelkästä kuviin pohjautuvasta kanavasta on kuoriutunut monipuolinen palvelu, jota jokainen voi käyttää haluamallaan tavalla. Nuoremmat käyttäjät katsovat IG:TV:tä tai selaavat Tutki-valikon kiinnostavia täkyjä, kun taas vanhemmat ovat edelleen kiinni kuvavirtansa selailemisessa tai tutustuvat Instagram Storiesin kautta erilaiseen nopean sisällöntuotannon maailmaan. Sisällöntuotannon näkökulmasta Instagram on ollut kiinnostava kanava. Se tarjoaa mahdollisuuden tavoittaa erilaisia kohderyhmiä eri menetelmillä. Eikä Instagramin kasvu näytä ehtyvän. Jos Facebookin käyttäjämäärät ovat alkaneet huveta, Instagramissa kasvukäyrä kohoaa tasaista tahtia.

Videoista tuli vakiintunut sisältömuoto somessa

Nyt kun asiaa ajattelee, tuntuu se hassulta mutta on totta: videoista on tullut vasta 2010-luvulla vakiintunut osa sosiaalisen median sisällöntuotantoa. Twitch julkaistiin vuonna 2011, Instagramiin on voinut tuottaa videoita vuodesta 2013 lähtien ja Twitter on julkaissut niin Vinen - RIP - kuin Periscopenkin viimeisen kymmenen vuoden aikana. Sen lisäksi Facebook mahdollisti livestriimit, Instagram julkaisi Storiesin ja IG:TV:n ja YouTube on kasvanut nuorten ykkösmediaksi. Yli 50 prosenttia meistä haluaa enemmän videoita, vaikka niitä on tarjolla jo valtava määrä. Videosta on tullut formaattina suosittu, ja toisaalta niiden tekemiseen satsataan yhä enemmän. Eikä yhtä suuntaa videoiden tekemiselle somessa ole, vaan kaikille on sijaa livestä suuren budjetin mainostuotantoihin. Tärkeintä on tietää, mitä milloinkin halutaan tehdä.

Vielä kymmenen vuotta sitten sosiaalisen median viehätys perustui osaltaan siihen, että se oli suurimmaksi osaksi mainosvapaata tilaa. Tuolloin marmatettiin verkkosivujen mainoksista ja otettiin käyttöön erilaiset "adblockerit" siivoamaan surffailutilaa. Siksipä se aiheutti melkoisen kalabaliikin, kun mainokset tupsahtivat myös somekanaviin.

Facebook aloitti pienin askelin - mahdollistamalla sponsoroitujen sisältöjen näyttämisen mahdollisesti niistä kiinnostuneille käyttäjille - ja harppoi kohti täysivaltaista mainoskoneistoa. Instagram seurasi vähän Facebookin perässä, siellä mainonta alkoi vuosina 2013-2015. Ja oikeastaan Instagram-mainonta on saavuttanut nykyisen tilansa vasta viimeisten parin vuoden aikana.

Nykyään voidaan ajatella, että sosiaalinen media on jo vankkumaton osa mainospalettia. Sillä on omat lainalaisuutensa, ja somemainonnan asiantuntijat tietävät, kuinka lukemattomista erilaisista mainospaikoista saa kaiken irti, miten rakennetaan toimivia kohderyhmiä, kuinka mainonta ajoitetaan, millaiset sisällöt siinä toimivat ja miten hyödynnetään laajoja työkaluja, joita esim. Facebook, ja nykyään myös muutkin somekanavat, mainostajille tarjoaa.

Somekanavat latelevat nyt säännöt

Jos haluaa valjastaa somekanavan organisaationsa tai henkilöbrändinsä käyttöön, on hyväksyttävä vanha tuttu sanonta: sen lauluja laulat, kenen leipää syö. Vielä vuosikymmen sitten riitti, että oli sosiaalisessa mediassa ja teki siellä edes jotain, yleensä erilaisille organisaatioille tämä tarkoitti linkkien julkaisua ja kävijävirran ohjaamista somekanavasta omalle verkkosivuilleen. Enää se ei riitä. Some on ladellut säännöt, joita on kuunneltava, jos haluaa ottaa kanavasta irti kaiken eikä hassata voimavarojaan tai budjettiaan hukkaan.

Facebookissa yksi suurimmista muutoksista tapahtui vuonna 2016, kun yritys alkoi tehdä systemaattisesti töitä clickbate-julkaisuiden ja harhaanjohtavien sisältöjen kitkemiseksi. Tuolloin Facebook otti käyttöön uuden algoritmin, jonka avulla mitattiin, kuinka kauan kävijä, joka saatiin siirrettyä verkkosivuille, vietti linkin loppukohteessa aikaa. Tämän perusteella pääteltiin, oliko sisältö ollut oikeasti kiinnostavaa vai ei - ja linkin jakelijaa rokotettiin "näkyvyyspimennolla", jos kävi ilmi, ettei sisältö oikeastaan kiinnostanut. Rokottamisella tarkoitan sitä, että julkaisuiden näkyvyys seuraajakunnalle pieneni, mistään sanktiosta ei kuitenkaan ollut kyse.

Tuolloin somessa alkoi yrityksien näkökulmasta uusi aikakausi, jolla aitous korostuu. Somessa olevilta organisaatioilta alettiin odottaa enemmän oikeaa kohderyhmäymmärrystä ja siihen vastaava sisällöntuotantoa, enemmän somekanavien omien työkalujen (esim. erilaiset sisältömuodot tai vaikkapa blogityylisten kirjoitusten julkaisumahdollisuudet) käyttöä. Edelleenkin on hyvä muistaa, että tavallaan tämä laajan työkalupaletin jatkuva päivittäminen on kanavien omaa myyntityötä: he tarjoavat työkaluja, joita haluavat otettavan käyttöön. Niiden käytöstä myös yleensä palkitaan lisänäkyyvydellä.

Sekin on hyvä muistaa, että algoritmien ja muiden monelle vaikeammin hahmotettavien somesisältöjä määrittävien sääntöjen lisäksi myös ihan oikeat rajoitteet ovat muuttuneet kymmenen vuoden sisään - ja tulevat varmasti vielä muuttumaankin. Esimerkiksi Facebookissa statuspäivitysten määrä nousi jo vuonna 2011 500 merkistä 5000 merkkiin. Twitter taas tuplasi vuonna 2017 140 merkin twiitit 280 merkin twiitteihin.

Seuraavat kymmenen vuotta tulevat varmasti muovaamaan sosiaalista mediaa uusille urille. Kun katson vuonna 2030 taaksepäin, uusia jättejä on varmasti jo syntynyt, ja toisaalta sisältömuototrendit ovat eläneet. Onko nyt muodissa olevasta äänestä tullut videon kaltainen trendi? Onko osa organisaatioista päättänyt pyristellä eroon somekanavista ja satsata vahvemmin oman median synnyttämiseen ja rakentamiseen? Sillä kukapa haluaisi olla muista riippuvainen ja heidän lakiensa armoilla, jos saa tehdä päätöksensä itse. Entä miten vaikuttajamarkkinointi kehittyy? Viimeisen kymmenen vuoden aikana kun on siirrytty vahvasti organisaatiolähtöisestä sisällöntuotannosta sosiaalisessa mediassa vaikuttajalähtöiseen tai henkilöbrändien hyödyntämiseen. Mitä tahansa tapahtuukin, tämän tiedän: Tervetuloa 2020, olen nähnyt jo paljon tehtyäni sometyötä vuodesta 2007, seuraavat kymmenen vuotta kutkuttavat minua!

# data[].attributes.attachment_link.title
Somen viisi suurta muutosta - Kubo Creative Agency

# data[].attributes.attachment_link.description
Uuden vuoden - ja varsinkin vuosikymmenen - kynnyksellä tupataan helposti katsomaan tulevaan. Sosiaalisen median tulevaisuusennustukset tuntuvat erityisen suosituilta - some kun elää hetkessä ja sykkii eteenpäin vauhdilla. Kukapa ei tahtoisi povata, mistä kanavasta tulee uusi hitti tai millaisilla sisällöillä sydämen saa uutena vuotena sykkimään? Minä olen kai aina ollut toinen jalka menneessä.

# data[].attributes.body
Sosiaalinen media (lyhennetään arkikielessä some) tarkoittaa verkkoviestintäympäristöjä, joissa jokaisella käyttäjällä tai käyttäjäryhmällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja tiedon vastaanottajana olon lisäksi. Sosiaalisessa mediassa viestintä tapahtuu monelta monelle, eli perinteisille joukkotiedotusvälineille ominainen viestijän ja vastaanottajan välinen ero puuttuu. Käytännössä viestintä tapahtuu kuitenkin jonkin keskityn palveluntarjoajan kautta. (Lähde: Wikipedia)

# data[].attributes.body
Suurimpia ja käytetyimpiä sosiaalisen median kanavia eli toisin sanoen yhteisöpalveluja ovat:

Facebook

Snapchat

Twitter

LinkedIn

Instagram

Pinterest

TikTok

Youtube

# data[].attributes.headline
Facebook - yksi Suomen vaikuttavimmista yhteistöpalveluista

# data[].attributes.subject
Facebook - yksi Suomen vaikuttavimmista yhteistöpalveluista

# data[].attributes.body
Facebook on Internetissä toimiva mainosrahoitteinen yhteisöpalvelu. Sivusto tarjoaa käyttäjille mahdollisuuden kuvallisen käyttäjäprofiilin luomiseen sekä yhteydenpitoon ystäviensä kanssa. Facebookissa on myös mahdollista liittyä erilaisiin yhteisöihin ja saada tietoa tulevista tapahtumista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten sosiaalisen median markkinointi muuttuu vuonna 2022? Mihin sosiaalisen median kanaviin some-ammattilaiset keskittyvät? Entä miten budjetit kehittyvät ja miten orgaanisen sekä maksetun some-markkinoinnin asema tulee muuttumaan?

Muun muassa näihin kysymyksiin lähdimme etsimään vastauksia State of Social Media -kyselytutkimuksella, johon vastasi yhteensä yli 3000 sosiaalisen median ammattilaista globaalisti. Tulokset ovat kiinnostavia ja indikoivat sosiaalisen median markkinoinnin kasvuun kaikilla osa-alueilla.

Esittelemme tässä blogissa tiivistetysti tärkeimmät tulokset. Tuloksia kommentoi myös sosiaalisen median asiantuntija ja strategi, Noora Verronen Kaikki Somesta Oy:sta.

Sisältö
Facebook ja Instagram koetaan edelleen tärkeimmiksi somekanaviksi, minkä lisäksi LinkedIniä pidetään tärkeänä etenkin B2B-sektorilla.
Suurin osa hyödyntää in-house some-ammattilaisia

Sosiaalinen media on tärkeä osa yritysten markkinointia, sillä 65 % kyselyyn vastaajista kertoo, että heidän organisaatiossaan sosiaalisen median parissa työskentelee in-house some-ammattilaiset, eikä some-työskentelyä siis ole ulkoistettu. Ainoastaan 2 % kertoo, että sosiaaliseen mediaan liittyvät työtehtävät on ulkoistettu täysin. Välimaasto, jossa osaan tehtävistä haetaan tukea yrityksen ulkopuolelta, on toki olemassa. 25 % vastaajista nimittäin kertoo käyttävänsä kumppania joihinkin tehtäviin, mutta näiden tehtävien määrä jää kuitenkin kokonaisuudessaan alle puoleen kaikista sosiaaliseen mediaan liittyvistä tehtävistä.

Suurin osa yrityksistä hyödyntää talonsisäistä osaamista sosiaalisen median markkinoinnissa.

Meltwaterin kyselyyn vastanneista sosiaalisen median ammattilaisista 90 % käyttää Facebookia, minkä lisäksi 82 % vastaajista oli vastannut käyttävänsä työssään Instagramia ja 89 % LinkedIniä. YouTube saavutti neljänneksi suosituimman kanavan aseman, kun 74 % organisaatioista kertoi hyödyntävänsä kanavaa. Lisäksi 68 % yrityksistä hyödyntää Twitteriä.

Suosituimmat sosiaalisen median kanavat

"Facebookin vahva asema perustuu sen monipuolisiin mainonnan ratkaisuihin. Näiden kehittyessä myös esimerkiksi Tiktokin puolella, sen käyttö mainostajien parissa lisääntyy entisestään. Vuonna 2022 sisällöltä odotetaan napakkaa, ytimekästä tarinankerrontaa, josta kaikki turha on karsittu pois. Brändien on tärkeä perehtyä kanaviin, joissa toimivat ja mukautua niiden kulttuuriin, sekä rakentaa kanavaan aitoa läsnäoloa pelkän sisällöntuotannon sijaan", kommentoi Noora Verronen.

Video-formaatti on yksi vuoden 2022 sometrendeistä, mikä näkyy yritysten kiinnostuksesta videoihin keskittyvää TikTokia kohtaan. 31 % kyselyyn vastanneista nimittäin kertoi suunnittelevansa TikTokin käyttöönottoa vuonna 2022.

Facebook ja Instagram ovat edelleen sosiaalisen median suosituimmat kanavat kaikkien yritysten keskuudessa sekä etenkin B2C-yritysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen (NGO) viestinnässä. Ainoan poikkeuksen tekee B2B-sektori, jolla Instagramin käyttö jää hieman alhaisemmaksi.

LinkedInin aktiivinen käyttö ilmenee etenkin B2B-sektorilla: 97 % pohjoismaisista B2B-yrityksistä käyttää LinkedIniä, kun taas B2C- ja NGO-puolella luku on 83 %.

Myös YouTube on vakiinnuttanut paikkansa yhtenä käytetyimmistä sosiaalisen median kanavista Pohjoismaissa: B2C-yrityksistä 72 % (vrt. 76 % vuonna 2020) hyödyntää YouTubea, kun taas B2B-sektorilla luku on 73 % (vrt. 68 % vuonna 2020).

TikTokin käyttö yleistyy yritysmaailmassakin, ja edelläkävijöiksi voidaan laskea yritysmaailmassa B2C-yritykset, sillä TikTokia kertoi käyttävänsä 25 % B2C-yrityksistä (vrt. 10 % vuonna 2020).

B2C-yritysten käytetyimmät sosiaalisen median kanavat

B2B-yritysten käytetyimmät sosiaalisen median kanavat

Kansalaisjärjestöjen käytetyimmät sosiaalisen median kanavat

Globaalilla tasolla 31 % yrityksistä kertoo aloittavansa TikTokin käytön vuonna 2022, Pohjoismaissa luku taas on 24 %. Kun tarkastelemme kasvavia kanavia pohjoismaisella tasolla eri organisaatiotyypit huomioiden, voimme todeta, että sekä B2C- että NGO-sektorilla aiotaan kokeilla TikTokia, kun taas B2B-sektorilla keskitytään LinkedIniin ja Instagramiin. On myös mielenkiintoista huomata, että NGO-sektorin nopeimmin kasvavat kanavat ovat TikTok ja YouTube, eli videosisältö on suosiossa.

"Tiktokin suosion nousu on kiistatonta. Kohderyhmän laajentuessa yhä useampi brändi haluaa testata kanavan hyötyjä itselleen. Tiktokin sisällössä kanavakulttuurin tunteminen korostuu, jolloin brändin voi olla hyvä valjastaa esimerkiksi vaikuttajia sisällöntuotannon avuksi", toteaa Verronen.

Nopeimmin kasvavat sosiaalisen median kanavat

Meltwaterin State of Social Media -tutkimuksessa selvitettiin vastaajien kannalta tärkeimmät sosiaaliselle medialle asetetut tavoitteet. Näistä tavoitelluimmiksi nousivat brändin tunnettuuden kasvattaminen ja vakiinnuttaminen, sillä kilpailu etenkin B2C-sektorilla on kova ja asiakasuskollisuus halutaan pystyä varmistamaan.

Muita sosiaaliselle medialle asetettuja tärkeitä tavoitteita ovat brändin sitoutumisen lisääminen, verkkosivuliikenteen kasvattaminen, myynnin lisääminen ja uusasiakashankinta. Edellä mainitut tavoitteet voitaisiin saavuttaa nimenomaan brändin tunnettuutta lisäämällä somemarkkinoinnin ja vaikuttajaviestinnän keinoin. Useat B2B- ja NGO-tahot mainitsivat tavoitteekseen myös ajatusjohtajuuden saavuttamisen.

Sosiaalisen median tutkimuksessa ilmenneet tärkeimmät some-mittarit ovat sitoutuminen, verkkosivuliikenne ja seuraajien määrä. B2B-puolella seurataan myös liidien määrää, sekä B2C-puolella taas sosiaalisen median kautta saatua tuottoa.

Sosiaalisen median suorituskyvyn seuraaminen ja mittaaminen on kasvanut erityisesti viime vuosina, sillä yrityksen näkyvyyttä ja sisältöjen läpinäkyvyyttä pidetään tärkeimpinä prioriteettina kaikkien organisaatioiden mittapuulla.

Suosituimmat sosiaalisen median mittarit

"Uskon sosiaalisen median roolin myynnin ajurina kasvavan tulevina vuosina. Somesta on tulossa Googlen veroinen hakukone, josta etsitään aitoja kokemuksia ja vertailuja tuotteista ja palveluista, joiden ostoa suunnitellaan. Kannustankin brändejä pohtimaan somestrategiaansa sekä löydettävyyden kehittämisen että saumattoman ostopolun rakentamisen osalta", sanoo Verronen.

Tutkimuksesta selviää, että B2C-puolella 53 % yrityksistä käyttää parhaillaan sosiaalisen median hallintaan tarkoitettuja työkaluja, kuten esimerkiksi Meltwater Engagea, Hootsuitea tai Sprout Socialia. Vastaavasti käyttöaste on B2B-puolella 48 % ja NGO:ssa 60 %. Huomionarvoista on, että vuonna 2022 B2B-yrityksistä 9 % aikoo ottaa sosiaalisen median hallintatyökalun käyttöönsä.

Vuoden 2022 loppuun mennessä 43 % yrityksistä on hyödyntänyt vaikuttajamarkkinointia osana markkinointistrategiaa

Vaikuttajamarkkinoinnista on pöhisty jo pidemmän aikaa. Mutta kuinka moni organisaatio todellisuudessa hyödyntää vaikuttajia osana yrityksen monikanavaista markkinointistrategiaa?

State of Social Media 2022 -tutkimuksen mukaan 28 % organisaatioista on jo hyödyntänyt vaikuttajamarkkinoinnin mahdollisuuksia. Lisäksi 15 % yrityksistä aikoo toteuttaa vaikuttajayhteistyötä vuonna 2022. Tuloksista voidaan myös analysoida, että 43 % organisaatioista tulee työskentelemään vaikuttajien kanssa vuoden 2022 loppuun mennessä.

"Vaikuttajamarkkinoinnin rooli strategiassa kasvaa ihmisten arvostaessa yhä enemmän vertaiskokemuksia esimerkiksi ostopäätösten tukena. Uskon, että vaikuttajamarkkinointi saa tulevana vuonna myös uusia muotoja. Yhteistyö ei tarkoita enää pelkästään sisältöä vaikuttajan kanavissa vaan myös esimerkiksi sisällöntuotantoa brändin kanavaan vaikuttajan toimesta", Verronen kiteyttää.

Vaikuttajamarkkinoinnin rooli yrityksissä kasvaa

Yrityksen työntekijöiden rooli somessa kasvaa

Valjastamalla omat työntekijät osaksi sosiaalisen median markkinointia yritykset pystyvät kasvattamaan oman brändin tunnettuutta. Tulosten mukaan globaalisti 26 % yrityksistä on jo aktivoinut omia työntekijöitään viestimään aktiivisemmin sosiaalisessa mediassa, minkä lisäksi 14 % aikoo panostaa siihen vuoden 2022 aikana. Lukujen puolesta voidaankin olettaa, että vuoden 2022 loppuun mennessä 40 % yrityksistä on panostanut henkilökuntansa some-aktiivisuuteen.

Samalla myös sosiaalisen median panokset kasvavat: globaalilla tasolla 45 % organisaatioista aikoo lisätä sosiaalisen median budjettia ensi vuodelle. Pohjoismaissa 39 % yrityksistä suunnittelee kasvattavansa sosiaaliseen mediaan käytettyä budjettia vuonna 2022.

26 % yrityksistä hyödyntää työntekijöidensä panosta somessa viestimiseen

Tässä muutamia tärkeimpiä poimintoja Meltwaterin sosiaalisen median tutkimuksesta saaduista tuloksista. Tiiviinä yhteenvetona voidaan todeta, että sosiaalisen median rooli markkinoinnissa lisääntyy kaikilla osa-alueilla, mikä tarkoittaa myös kilpailun kasvamista.
Lataa State of Social Media 2022 -tutkimusraportti maksutta niin tiedät, mihin ammatillinen sosiaalinen media on kehittymässä tänä vuonna ja mihin omassa somemarkkinoinnissa kannattaa panostaa.
Oletko kiinnostunut kuulemaan Meltwaterin sosiaalisen median työkaluista analytiikan ja somekanavien hallinnan tueksi? Jätä alle yhteystietosi, niin olemme sinuun yhteydessä. 👇

# data[].attributes.attachment_link.title
State of Social Media - miten sosiaalinen media kehittyy vuonna 2022?

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten sosiaalisen median markkinointi muuttuu vuonna 2022? Mihin sosiaalisen median kanaviin some-ammattilaiset keskittyvät? Entä miten budjetit kehittyvät ja miten orgaanisen sekä maksetun some-markkinoinnin asema tulee muuttumaan? Muun muassa näihin kysymyksiin lähdimme etsimään vastauksia State of Social Media -kyselytutkimuksella, johon vastasi yhteensä yli 3000 sosiaalisen median ammattilaista globaalisti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun suomalainen netin käyttäjä haluaa tietää, mitä maailmassa tapahtuu, hän - todennäköisemmin kuin muualla - avaa jonkin tiedotusvälineen verkkosivun. Kansainvälisen vertailututkimuksen mukaan sanomalehtien digitaalinen tavoittavuus Suomessa on 80%. Ylen tekemän tutkimuksen mukaan viidennes - noin 22 % suomalaisista - ei seuraa säännöllisesti uutisia internetissä. Suosittelun merkitys sisältöjen leviämisessä on merkittävä - on siis tehtävä suosittelemisen arvoista, kiinnostavaa ja ainutlaatuista sisältöä.

Samalla kun tähtäämme siihen, että omat palvelumme ovat suomalaisille korvaamattomia, olemme tietoisia siitä että yhä useampi odottaa saavansa sisällöt somen kautta. Some onkin nuorille suunnatuissa ohjelmissa aina osa konseptia ja sisällön julkaisusuunnittelua. Tunnetuimpia esimerkkejä tästä ovat #LoveMilla, Docventures ja Yle Kioski.

Tekijänoikeudet ja esitysoikeudet mahdollistavat monimuotoisen julkaisemisen yhä useammin. Mittausmenetelmät eri julkaisutapojen asiakkuusarvon todentamiseksi ovat kehittyneet ja kehitämme niitä edelleen.

Systemaattinen muiden alustoilla julkaiseminen yleistyy - ilmiöistä käytetään englanniksi nimitystä " distributed content". Ilmiö on merkittävyydeltään samaa luokkaa kuin 2004 keksitty ja aikansa elänyt " Web 2.0" tai pian sen jälkeen syntynyt ja yhä käytössämme oleva " sosiaalinen media ".

"Hajautetulla" tai "levittäytyvällä julkaisemisella" on aikanaan huomattavat vaikutukset media-alaan, mutta vielä on liian aikaista sanoa, millaisia vaikutuksia meillä pohjoismaissa on mediatoimijoiden kannalta näkyvissä. Vakiintunutta suomenkielistä termiäkään ilmiölle ei vielä taida olla. Ensi signaaleja on kuitenkin havaittavissa - esimerkiksi ruotsissa ensimmäiset mediatoimijat ovat tehneet Facebookin kanssa sopimuksia Facebook Instant Articles - julkaisemisesta. Ne siis alkavat julkaista sisältöjään ja myydä mainoksia suoraan Facebookiin - sen lisäksi että tarjoavat omia verkkopalvelujaan.

Sosiaalinen media on nykyään jo korvaamaton viestinnän ja asiakaspalvelun väline.

Toimittajille ja tarinankertojille yhteistyö yleisön kanssa on yhä tavallisempaa. Osallistuminen ohjelman suunnitteluun ja toimittajan työhön vaikuttamiseen kiinnostaa monia. Toimittajat ja asiantuntijat toimivat luontevasti sosiaalisessa mediassa työ- ja ammattiroolissaan, mikä ei vielä joitain vuosia sitten ollut ollenkaan itsestäänselvyys.

Sosiaalisen median kulttuuria ja toimintatapoja on Ylessä luotu ja kehitetty jo reilut kymmenen vuotta - uusia ammattinimikkeitä kuten sosiaalisen median tuottaja ja yhteisömanageri on vakiintunut käyttöön ja sosiaalisesta televisiosta ja radiosta on tullut arkipäivää.

Millaisia kehityskulkuja itse seuraat kiinnostuneimpana?

# data[].attributes.attachment_link.title
Sosiaalisen median kehitys vie kohti monimuotoista ja hajautettua julkaisua

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun suomalainen netin käyttäjä haluaa tietää, mitä maailmassa tapahtuu, hän - todennäköisemmin kuin muualla - avaa jonkin tiedotusvälineen verkkosivun. Kansainvälisen vertailututkimuksen mukaan sanomalehtien digitaalinen tavoittavuus Suomessa on 80%. Ylen tekemän tutkimuksen mukaan viidennes - noin 22 % suomalaisista - ei seuraa säännöllisesti uutisia internetissä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaalisen median trendit muodostuvat alustojen ja yhteiskunnan muutoksista, algoritmien suosituksista, ihmisten käyttäytymisestä sekä organisaatioviestinnän menestystarinoista. Ne kertovat kenties uusista, mutta ehdottomasti suosituista tavoista viestiä. Trendit muuttuvat yhä nopeammin, mikä haastaa viestijän työtä suunnitella ajankohtaista sisältöä kohderyhmiä kiinnostaville kanaville.
Vuonna 2021 on nähty jo monenlaisia trendipiikkejä. On puhuttu muun muassa Trumpista ja somejättien roolista yhteiskunnassa, photoshopattu Bernie Sandersia kuusta elokuviin sekä seurattu pörssikaaosta. Kun tarkastelemme vuoden 2021 trendejä kokonaisuudessaan, emme voi kuitenkaan jäädä kiinni yksittäisiin trendipiikkeihin. On puhuttava laajemmista ilmiöistä ja siitä, mikä motivoi käyttämään somea, jotta voimme ymmärtää, miksi jotkut sisällöt nousevat ihmisten suosioon. Trendejä ymmärtämällä kenellä vain on mahdollisuus luoda kohderyhmään iskevää, sensaatiomaista sisältöä kanavalle kuin kanavalle.

Heikottaako ajatus pidemmän artikkelin lukemisesta? Lue tiivistelmä tästä katsauksesta blogistamme.

Miksi trendejä kannattaa seurata?

Ennen kuin sukellamme trendien syvään päätyyn on muistettava, ettei koskaan pitäisi tehdä mitään trendikästä ilman syvempää tarkoitusta. Keskiössä ei ole trendi, vaan idea, mikä lähtee kohderyhmän tuntemisesta ja brändistä.

Vaikka trendaavat ilmiöt ovat joskus lähtöisin yhdestä kanavasta, trendejä pystyy soveltamaan laajastikin, sillä trendit liikkuvat ketterästi kanavalta toiselle. Tämän vuoksi kaikkia listauksen ilmiöitä pystyy soveltamaan eri käyttötarkoituksiin. Parhaimmat ideat organisaatioviestintään syntyvät harvoin tyhjästä, vaan maailman ja yhteiskunnan ymmärtämisestä sekä somekäyttäytymisen, niin yksilöiden kuin organisaatioiden, seuraamisesta.

Jo vuodesta 2012 somemarkkinoinnin trendikatsauksia tehnyt Kurion luova johtaja Jari Lähdevuori kertoo trendien seuraamisen olevan tärkeää. Trendit ovat muuttuneet vuosien saatossa paljon: " Viimeisimmässä raportissamme näkyvät asiat, joista vielä pari vuotta takaperin ei ollut kuultukaan - puhumattakaan vuonna 2012."

Lähdevuori tiivistää trendien säännöllisen seuraamisen mielekkyyden kahteen asiaan: "Ensinnäkin some kehittyy jatkuvasti. Alalla työskenteleväkin saa tehdä tosissaan töitä pysyäkseen kärryillä edes isoimmista muutoksista. Toisekseen somessa käytetty aika on kasvanut tasaisesti - erityisesti pandemian aikana. Olipa toimiala mikä hyvänsä, viestijän kannattaa miettiä, miten sosiaalinen media parhaiten palvelee kohderyhmien tavoittamisessa.

Ihan jo näistä syistä itse jaksan aiheesta innostua. Vuodesta toiseen."

Miten suomalaiset käyttävät somea vuonna 2021?

Ennustaminen on tietysti aina vaikeaa, mutta 2020 loppuvuonna julkaistut somekäytön tilastot antavat meille pientä osviittaa siitä, miten suomalaiset käyttävät somea tänä vuonna.

Facebook pysyy vieläkin suomalaisten seuratuimpana yhteisöpalveluna. Poikkeuksen sääntöön tekevät kuitenkin 16-24 -vuotiaiden ikäryhmä, jotka seuraavat yhteisöpalveluista eniten Instagramia. (Tilastokeskus 2020.) Twitterin ja Linkedinin rinnalla kasvaa myös Jodel ja Tiktok, joista viimeisimmän käyttäjäkunta kasvaa huimaa vauhtia leviten niin vanhemman käyttäjäkunnan kuin organisaatioidenkin keskuuteen.

Aktiivisimmin somea käyttävät 25-34 -vuotiaat, joista 85% käyttää somea jopa päivittäin. Kaiken kaikkiaan 69% suomalaisista on seurannut jotain yhteisöpalvelua kolmen kuukauden aikana. (Tilastokeskus 2020.) Vaikka somea käytetään aktiivisesti Suomessa, ei kaikkia ikäryhmiä tai ikäryhmien edustajia voida tavoittaa sosiaalisessa mediassa.

Organisaatiot taas käyttävät kaikista eniten Facebookia, Linkediniä, Instagramia ja Youtubea. Vuonna 2021 organisaatiot aikovat lisätä viestintää Instagramissa, Youtubessa, TikTokissa sekä Linkedinissä. (Meltwater 2020.)

Mikä motivoi käyttämään somea?

Kiinnostavaa ei ole ainoastaan se, miten somea käytetään, vaan miksi sitä käytetään. Kun suunnitellaan someviestintää, on tärkeää pohtia, mikä kohderyhmää motivoi. Sisällön suunnittelun kannalta on toki myös tärkeää pohtia, miksi organisaatio käyttää somea ja mitkä tavoitteet sitä ohjaavat.

Erityisesti näin koronan aikaan monen yksilön motivaatiot voivat liittyä esimerkiksi eskapismiin tai vuorovaikutuksen mahdollisuuteen. Some on luonut myös monelle väylän vaikuttaa itselle tärkeisiin asioihin tai jakaa tärkeäksi koettuja tarinoita ja kokemuksia. Itsensä ilmaisemisen ja elämänkokemusten arkistoiminen on taas aina ollut somekäytön keskiössä (Omar & Dequan 2020). Sen lisäksi, että some tarjoaa viihdettä ja yhteisöllisyyttä, antaa se myös mahdollisuuden oppia uutta. Lisäksi joitakin voi motivoida mahdollisuus saada rahallista arvoa (esim. arvonnat) tai tarjota sitä muille hyväntekeväisyyden avulla.

Ajankohtaiset trendit

Some on jo pitkään vaikuttanut tapaamme kuluttaa ja hakea sisältöä. Kaiken pitäisi olla mahdollisimman helposti luettavissa, ymmärrettävissä ja jaettavissa. Mitä enemmän tietoa on, sitä helpommin ja nopeammin haluamme sitä ymmärtää.

Helppoudessa viehättää useampikin seikka. Toisaalta haluamme jakaa itse helposti jaettavaa sisältöä, mikä kertoo samalla jotain meistä. Kenties arvoistamme, persoonastamme tai mieltymyksistämme. Tästä hyvänä esimerkkinä on Spotifyn vuosikatsaus, mikä tarjoaa helpossa paketissa dataa musiikkimaustamme ja tavastamme kuluttaa audiosisältöä.

Toisaalta helposti jaettavat sisällöt näkyvät tavassamme innostua erilaisista haasteista, joissa on helpot, valmiiksi tehdyt raamit itsemme ilmaisemiseen. Olkoon se sitten Instagram Story -pohja, ääniraita, AR-filtteri tai jokin yhteinen tekeminen.

Some ei ole pelkkä viihdekeskus, vaan myös paikka oppia. Ihmiset etsivät ja saavat haluamattaankin paljon tietoa somen kautta. Erityisesti nuorille (18-34 v.) some ja blogit ovat jopa ensisijainen uutislähde (Statista 2021). Uutisten lisäksi tietoa löytyy paljon esimerkiksi eri tieteenaloista, harrastuksista, asiantuntija-aloista tai kikkakolmosista, joilla arki helpottuu.

Myös organisaatiot voivat hyödyntää ja hyödyntävätkin somea tiedon jakamiseen. Sitä varten kannattaa pohtia, mitä organisaatiostasi, tuotteistasi, brändistäsi tai kenties asiantuntijoiltasi olisi mielenkiintoista oppia. Etsi se ja luo siitä helposti ymmärrettävää sisältöä.

Tiedon leviämisen pimeä puoli on tietysti se, että myös mis- ja disinformaatio saavat mahdollisuuden kukoistaa ja levitä kulovalkean tavoin. Tiedostamatta tai tiedostetusti jaettu väärä tieto tarkoittaa sitä, että myös mis- ja disinformaation portinvartijoita löytyy ja tarvitaan yhä enemmän.

Storyt ovat jo pitkään nopeuttaneet tapaamme kuluttaa sisältöä, mutta vielä nopeampaa siitä on tehnyt TikTok. TikTok on jo nyt vaikuttanut suuresti trendeihin, muiden somekanavien ominaisuuksiin, ihmisten käyttäytymiseen, uutissisältöihin ja ennen kaikkea sisältöjen kulutusnopeuteen.

TikTokia leimaa vielä osittain mielikuva siitä, että se on lasten tanssisovellus. Todellisuudessa Suomessa TikTokia käyttävät 16-64 vuotiaat (Tilastokeskus 2020). Se on myös tällä hetkellä äärimmäisen hyvä kanava tavoittaa erityisesti nuoret 16-24 -vuotiaat sekä saada kansainvälistä näkyvyyttä. Tällä hetkellä TikTokin vanhemmat käyttäjäryhmät kasvavat myös huimaa vauhtia Suomessa, jonka vuoksi tuoreinkin tilastotieto ei varmasti vastaa täysin todellisuutta.

Myös erilaiset yritykset, järjestöt, brändit ja viranomaiset ovat alkaneet valumaan yhä enemmän TikTokin puolelle (ks. esim. @unwomensuomi,@mustijamirritiktok, @ruutu.fi, @mtvuutiset, @keskusrikospoliisi, @partioscout) . Tämän lisäksi myös eri ammattikuntien tai organisaatioiden edustajia näkee yhä enemmän (ks. esim. @konstaapelidaniel, @sossut, @hrakauppias)

Nopeiden videoiden selaaminen ei kuitenkaan tarkoita somekäytön vähentymistä. Jopa 90% TikTokin 800 miljonaasta käyttäjästä kirjautuu sisään vähintään kerran päivässä ja viihtyy siellä keskimäärin 52 minuuttia päivässä (Business of Aps 2019; Oberlo 2020).

Miten tämä kaikki liittyy sitten nopeuteen?

TikTok on innoittanut yhä lyhyempien sisältöjen kuluttamiseen, mikä johtuu alustan 15 tai maksimissaan 60 sekuntin mittaisista videoista. Näissä lyhyissä ja nopeasti selattavissa sisällöissä huomio pyritään saamaan nopeasti heti alussa, esimerkiksi aiheeseen liittyvällä kysymyksellä. Sen lisäksi tarinankerronta on pakattu niin tiiviseen muotoon kuin mahdollista. Mitä nopeammaksi some muuttuu, sitä tärkeämmäksi nousee eri sisältömuotojen tiivistämisen taito.

Nopeus näkyy myös trendien vaihtuvuudessa, jolloin tärkeintä on seurata aktiivisesti, mitä somessa tapahtuu ja mistä siellä puhutaan. Koska trendaavien sisältöjen ennustaminen on mahdotonta, joskus paras keino on tarttua niihin reaktiivisesti (esim. Ikean vastaus Bernie Sanders -meemeihin).

Aitous on ollut oikeastaan jo pitkään uusi musta, mutta se näkyy jatkuvasti yhä enemmän. Enää ei hyväksytä tai vaikututa niistä sisällöistä, joissa kiillotetaan todellisuutta tarpeettomasti. Sen sijaan luonnollisuus kiinnostaa. On jo pitkään puhuttu siitä, miten vahingollisesti some on muokannut meidän todellisuuskuvaa esimerkiksi ulkonäöstä tai arjesta, jonka vuoksi aitouden arvostaminen on noussut kiiltokuvien ylle. Epäaitous nostetaan herkästi tapetille joko huumorin tai avoimen ja kriittisen palautteen keinoin.

Aitous näkyy nyt kuvissa, tarinankerronnassa ja natiivisisältöinä. Aitouden keskiössä on myös ihmisten ja organisaatioiden omaperäisyys. Kuvissa aitous näkyy esim. kuvankäsittelyn vähentymisenä, erilaisten mallien käyttönä ja luonnollisten asioiden tai tilanteiden kuvaamisena (ks. esim. @saggysara, Instagram). Tarinoissa taas tuodaan esiin niin elämän hyviä kuin huonojakin puolia. Niitä aivan normaaleja asioita, joita me kaikki koemme. Tabuista ei enää välitetä, vaan niistä puhutaan yhä avoimemmin ja rohkeammin.

Lisäksi aitouden arvostaminen näkyy jo pitkään ihmisiä vaivanneena mainosallergiana. Perinteiset somemainokset tunnistetaan yhä herkemmin, mikä saa ihmiset selaamaan nopeammin seuraavaan sisältöön. Tämän vuoksi natiivisisällöt eli somealustan muun normaalin sisällön oloiset, mainokseksi tarkoitetut sisällöt saattavat olla parempi tapa tavoittaa ja saada kohderyhmän huomio. TikTok näyttää tässäkin esimerkkiä sloganillaan: "Don't make ads. Make TikToks."

Arvojen mukaista toimintaa ja viestintää peräänkuulutetaan yhä enemmän. Erityisesti tasa-arvon, vastuullisuuden, suvaitsevaisuuden ja yhdenvertaisuuden teemat on tulleet niin tärkeiksi, että niiden mukaista toimintaa puolustetaan ja vastaista kritisoidaan, jotta yhteiskunta toimisi jatkossa niiden mukaisesti.

Tällä hetkellä pinnalla ovat myös koronan luomat arvot, joista puhutaan uutena 4 C:nä: Community (yhteisöllisyys), Contactless (kontaktittomuus), Cleanliness (puhtaus) ja Compassion (myötätunto).

Organisaatioilta odotetaan yhä enemmän arvopohjaista viestintää ja toimintaa, myös yhteiskunnassa. Arvopohjaisen sisällön suosio näkyy niiden lisääntymisenä sekä uudelleenjakamisena. Yritysten ei kannata seistä arvopohjaisen viestinnän ja toiminnan vastavirrassa, sillä vastuullista liiketoimintaa arvostajien kuluttajien määrä kasvaa nopeasti ja somen ansiosta kuluttajien asema on todella vaikutusvaltainen.

Tulevaisuudessa kukaan ei voi välttyä vastuullisuudelta. Läpinäkyvyyttä odotetaan ja vaaditaan kaikkien toimialojen yrityksiltä. Ne yritykset, jotka tuovat päämäärätietoisesti vastuullisuutta esiin ja mielletään merkityksellisiksi, kasvavat kaksi kertaa nopeammin kuin muut brändit (Kantar Purpose 2020).

Sosiaalisen median ympärillä pyörii rahaa enemmän kuin koskaan ennen. Näkyvyyden ostamisen lisäksi rahaa liikkuu someshoppailun ja sisällön ostamisen ympärillä.

Näkyvyyden ostaminen näyttää kasvamisen merkkejä, sillä 43% yrityksistä aikoo kasvattaa somebudjettiaan ensi vuodelle (State of social media, Meltwater 2020). Tämän seurauksena orgaanisen näkyvyyden saaminen voi olla entistä haastavampaa. Näkyvyyttä ostetaan yhä myös vaikuttajien kautta, jopa 13% enemmän kuin viime vuonna. Budjettia käytetään erityisesti mikro- ja nanovaikuttajiin. (Meltwater 2020.)

Someshoppailu taas kasvaa kauppaominaisuuksien kehittymisen myötä. Varsinaisten verkkokauppojen rinnalle nousee jälleenmyyntikanaviksi somekaupat (esim. Instagram-kauppa), joiden ansiosta myös pienemmät ammatinharjoittajat voivat myydä helpommin tuotteitaan. Ostaminen on helpottunut myös suoraan kuviin tagattavien tuotteiden ansiosta, mikä herättää kysymyksen postiin tulevien tuotekatalogien tulevaisuudesta.

Tuotteiden ostamisen lisäksi ostetaan myös katseluoikeuksia somesisältöihin, mihin on vaikuttanut Only Fans -sivusto. Only Fans mielletään usein nettipornon uudeksi ulottuvuudeksi, mutta sivustolta löytyy myös liuta artisteja, personal trainereita, kokkeja, kauneusalan, muodin ja pelaamisen sisällöntuottajia, joiden ansioista puhumme todellisuudessa miljardin dollarin bisneksestä.

Only Fans on jo nyt vaikuttanut ihmisten halukkuuteen maksaa sisällöistä ja saada mahdollisuus keskustella sisällöntuottajien kanssa eksklusiivisesti. Mielenkiintoista onkin jäädä seuraamaan, onko somelle käymässä niin kuin perinteiselle medialle. Muuttuvatko sisällöt yhä enemmän maksullisiksi?

Korona on nostanut sosiaalisen median sosiaalisuuden aivan uudelle tasolle. Vuorovaikutuksen lisääntyminen näkyy mm. tarinoiden jakamisessa ja niiden ympärille muodostuvassa dialogissa. Myös organisaatiot pyrkivät luomaan aidompaa vuorovaikutusta kohderyhmien kanssa esimerkiksi Instagramin kysymystarrojen tai Jodelin Q&A -tuokioiden avulla.

Yhteisöllisyyden kasvu on näkynyt myös verkostoitumisen lisääntymisenä Facebook- ja Linkedin-ryhmissä. Ryhmien kasvua voi selittää myös se, että orgaanisen näkyvys on ollut jo pitkään todella huonoa Facebook Feedissä. Ryhmät antavat mahdollisuuden myös toisilleen tuntemattomien jäsenten väliselle keskustelulle yhteisestä kiinnostuksen kohteesta. Ryhmien suosiota voi myös hyödyntää viestinnän suunnittelussa joko liittymällä kohderyhmiä kiinnostaviin ryhmiin tai luomalla ryhmän, jossa kohderyhmä voi vapaasti keskustella.

TikTok on lisännyt videopohjaisen materiaalin suosiota ja ennen kaikkea ääniraitojen merkitystä videoissa. Pitkään somevideoita kulutettiin ilman ääntä, tekstityksiä lukien. Nyt on toisin. Ääniraita ja video yhdistyvät ennen näkemättömällä tavalla luoden entistä luovempia kokonaisuuksia. Ääniraidat voivat olla joko omaa puhetta, laulua, mitä tahansa ääntä, mikä liittyy tai liitetään jälkikäteen videoon. Videoissa käytetään myös paljon muiden tekemiä ääniraitoja, katkelmia elokuvista tai sarjoista sekä musiikkia. Myös alle vuosi sitten perustetun pelkästään äänipohjaisen somealustan Clubhousen kasvava suosio osoittaa, että ääni tulee olemaan ehdottomasti vuoden 2021 sometrendi.

Tiktokin myötä myös videoiden editointimahdollisuudet somessa ovat kasvaneet, mikä on johtanut niillä leikittelyyn. Vaikutukset ovat nähtävissä myös muissakin kanavissa. Editoinnissa korostuvat nopeat leikkaukset, AR-filtterit, sekä leikkauksien mahdollistamat illuusiomaiset siirtymät eri tilanteiden välillä. Editointimahdollisuuksilla leikittely nopeuttaa myös tarinankerrontaa tekemällä siitä samalla mukaansatempaisevaa.

Koronarajoitukset ja epävarmuus tulevaisuudesta ovat lisänneet ja tulevat varmasti lisäämään jatkossakin somen kautta järjestettävien Live-tapahtumien tuottamista. Erinomaisena esimerkkinä on muun muassa Helsingin kaupungin etävappu, mikä keräsi tunnin mittaisen keikan aikana 700 000 katsojaa. Live-tapahtumat antavat mahdollisuuksia tavoittaa ihmisiä ja luoda iloa myös korona-aikana.

Striimaaminen näyttää myös kasvamisen merkkejä, mikä näkyykin toimialan 91,8% kasvuna vuodesta 2019 (Streamlabs 2020). Kun puhumme striimaamisesta, on ehdottomasti käännettävä katse peliyhteisöjen, e-sportin ja Twitchin suuntaan, mikä on katsoituin striimialusta jopa kolmella tunnilla päivässä (Streamlabs 2020). Vaikka Twitchissa kulutetaan aikaa erityisesti League of Legendsin parissa, on muistettava, että alustassa näkyy yhä enemmän myös muuhun kuin pelaamiseen liittyviä sisältöjä. Twitchin kautta on mahdollista tavoittaa erityisesti milleniaalit ja miehet, sillä 55% käyttäjistä ovat 18-34 vuotiaita ja 81,5% miehiä (Much Needed 2021).

Miten taas organisaatiot voivat hyötyä tästä? Selvitä, keitä striimaajia kohderyhmäsi seuraa ja tee heidän kanssa kaupallista yhteistyötä. Myös pelien kanssa on mahdollista tehdä yhteistyötä tai vaihtoehtoisesti koronan päätyttyä tarjota peliyhteisölle paikka pelaamiselle ja kohtaamisille.

Alkuvuoden otsikointi on antanut selkeä viestin siitä, että sosiaalisen median alustojen moderointi on kasvamassa huomattavasti. Eri somealustat ovat ottaneet ennennäkemätöntä vastuuta ja moderoineet keskustelua sekä käyttäjien julkaisuoikeutta.

Moderointi näkyy myös eri alustojen ominaisuuksien kehittymisessä. Tavalla tai toisella kiistanalaisen sisällön yhteydessä näytetään alustan tekemä varoitus sisällön totuudenmukaisuudesta tai turvallisuudesta. Kärjistyneimmät sisällöt taas poistetaan hanakasti.

Rapakon takainen poliittinen kärjistyminen somessa on saanut aikaan myös sen, että Facebook rajoittaa jatkossa nimenomaan poliittisen sisällön näkyvyyttä. Tämä on erityisen mielenkiintoista kuntavaalivuotena, jonka kasvokkaisia kohtaamisia rajoittaa korona ja somekohtaamisia Mark Zuckerberg. Missä kuntavaalit sitten käydään? Tule kuuntelemaan aiheeseen liittyvää webinaaria 16.3.
Lähteet, joista ammennettu tietoa katsausta varten:
Business of Apps. 2021. TikTok Revenue and Usage Statistics 2021. Saatavana https://www.businessofapps.com/data/tik-tok-statistics/

Digital Dimensions. 2020. 20 must-known TikTok statistics that everyone should know in 2021 and beyond. Saatavana https://digitaldimensions4u.com/20-must-known-tiktok-statistics-that-everyone-should-know-in-2021-and-beyond/

DNA Business. 2020. Nämä 17 teknologiatrendiä muovaavat bisnestä vuonna 2021. Saatavana: https://www.dna.fi/yrityksille/blogi/-/blogs/nama-17-teknologiatrendia-muovaavat-bisnesta-vuonna-2021

Folcan. 2020. Sosiaalisen median trendit 2021. Saatavana https://www.folcan.fi/sosiaalisen-median-trendit/

Helsingin Sanomat. 2021. Clubhouse on uusi sosiaalisen median sovellus, jonka suosio nousee kovaa vauhtia - Tästä on kyse. Saatavana: https://www.hs.fi/nyt/art-2000007797148.html.

Influencer Marketing Hub. 2021. What is OnlyFans? A closer look at the subscription-based social media site. Saatavana https://influencermarketinghub.com/what-is-onlyfans/

Indieplace. 2020. Vaikuttajamarkkinoinnin trendit 2021. Saatavana https://www.indieplace.fi/vaikuttajamarkkinoinnin-trendit-2021/

The Information. 2020. OnlyFans is not only popular, but hugely profitable. Saatavana https://www.theinformation.com/articles/onlyfans-is-not-only-popular-but-hugely-profitable

The Japan Times. 2020. OnlyFans is a billon-dollar media giant hiding in plain sight. Saatavana: https://www.japantimes.co.jp/news/2020/12/06/business/onlyfans-social-media-giant/

Kantar Consultin. Kantar Purpose 2020. Saatavana https://kantar.no/globalassets/ekspertiseomrader/merkevarebygging/purpose-2020/p2020-frokostseminar-250418.pdf

Kurio // The Social Media Agency. 2021. Social Media Marketing Trends 2021 // The Global Indie Insights. Saatavana: https://bit.ly/sometrendit2021

LMSomeco. 2020. Sosiaalisen median trendikatsaus 2021. Saatavana https://api.lmsomeco.fi/wp-content/uploads/2019/09/Sosiaalisen-median-trendikatsaus-2021.pdf

LMSomeco. 2020. Sosiaalinen media Suomessa 2021. Saatavana: https://lmsomeco.fi/oppaat/sosiaalinen-media-suomessa/

Liana Technologies. 10 markkinoinnin trendiä vuonna 2021. Saatavana: https://www.lianatech.fi/tutustu/blogi/10-markkinoinnin-trendia-vuonna-2021-infograafi.html

Media Sanoma. 2020. Mitkä ovat markkinoinnin trendit vuonna 2021? Saatavana: https://media.sanoma.fi/kirjoituksia-markkinoinnista/2020-12-18-mitka-ovat-markkinoinnin-trendit-vuonna-2021

Meltwater. 2020. State of Social Media 2021-tutkimusraportti. Raportti ladattavissa https://www.meltwater.com/fi/resources/state-of-social-media-2021-tutkimusraportti

Myyntikuutio. Digitaalisen markkinoinnin trendit vuonna 2021 - mistä lisää liikennettä ja myyntiä? Saatavana https://www.myyntikuutio.fi/blogi/digimarkkinointi-trendit-2021/

Mikrobitti. 2020. Twitteriltä uusi konsti harhaanjohtavan tiedon taltuttamiseen - varoittaa ennen tykkäystä. Saatavana: https://www.mikrobitti.fi/uutiset/mb/a742c7d5-5f19-49a5-a4be-d9ba530fb65c

Mikrobitti. 2020. Snapchat lanseerasi oman TikTok-kopionsa - käyttäjille kannusteena rahapalkintoja. Saatavana: https://www.mikrobitti.fi/uutiset/snapchat-lanseerasi-oman-tiktok-kopionsa-kayttajille-kannusteena-rahapalkintoja/923f7ad4-4673-4aef-b213-398ba85199c5

Much Needed. 2021. Twitch by the Numbers: Stats, Users, Demographics & Fun Facts. Saatavana: https://muchneeded.com/twitch-statistics/

Otava Media. Natiivimainonta. Mitä se on ja miksi se on tehokasta. Saatavana: https://uutta.otavamedia.fi/natiivimainonta

Oberlo. 2020. 10 TiktTok statistics that you need to know in 2021 (Infographhic). Saatavana https://www.oberlo.com/blog/tiktok-statistics

Omar, B. & Dequan, W. 2020. Watch, Share or Create: The Influence of Personality Traits and User Motivation on TikTok Mobile Video Usage. International Journal of Interactive Mobile Technologies. Vol 14, No 4.

Statista. 2021. TikTok user ratio in the U.S. 2020, by age group. Saatavana: https://www.statista.com/statistics/1095186/tiktok-us-users-age/

Statista. 2020. Social media as the main new source in Finland 2020, by age group. Saatavana: https://www.statista.com/statistics/626866/social-media-as-the-main-source-for-news-by-age-group-in-finland/

Suomen virallinen tilasto (SVT): Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö [verkkojulkaisu].ISSN=2341-8699. 2020. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 20.1.2021].Saantitapa: http://www.stat.fi/til/sutivi/2020/sutivi_2020_2020-11-10_tie_001_fi.html

Streamlabs. 2020. Streamlabs & Stream Hatchet Q3 Live Streaming Industry Report. Saatavana: https://blog.streamlabs.com/streamlabs-stream-hatchet-q3-live-streaming-industry-report-a49adba105ba

Talkwalker. Social Media Trends 2021 Global Report. Saatavana: https://www.talkwalker.com/social-media-trends

Yle Uutiset. 2020. 50 000 perhettä on tippunut tänä vuonna avuntarvitsijoiden joukkoon, ja lasten joulumieli on entistä useammin lähimmäisenrakkauden varassa - "Monta itkua olen itkenyt". Saatavana: https://yle.fi/uutiset/3-11697332

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalisen median trendit muodostuvat alustojen ja yhteiskunnan muutoksista, algoritmien suosituksista, ihmisten käyttäytymisestä sekä organisaatioviestinnän menestystarinoista. Ne kertovat kenties uusista, mutta ehdottomasti suosituista tavoista viestiä. Trendit muuttuvat yhä nopeammin, mikä haastaa viestijän työtä suunnitella ajankohtaista sisältöä kohderyhmiä kiinnostaville kanaville. Vuonna 2021 on nähty jo monenlaisia trendipiikkejä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lääkäri paljastaa nettiriippuvuuden lähteen: ”Tämä hormoni saa meidät avaamaan linkkejä kerta toisensa jälkeen”

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaaliset suhteet ovat ihmisen selviämisen elinehto. Alkukantaisista aivoistamme erittyvät hormonit auttavat meitä näiden suhteiden luomisessa. Dopamiini auttaa meitä tutustumaan uusiin ihmisiin ja kokeilemaan rajoja. Oksitosiini ja serotoniini ja sisäsyntyiset opioidit auttavat puolestaan pitämää…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Paola Suhonen ei ota Akuutissa kantaa viimeviikkoiseen kohuun.

Paola Suhonen kertoi viime viikolla, että hänen perustamansa vaatemerkki Ivana Helsinki jättää sosiaalisen median. Tapa, jolla hän sen teki, herätti närää somevaikuttajissa. Suhonen kuvaili influensserikulttuuria itselleen hyvin vieraaksi, koska se ei perustu hänen mukaansa ammattiosaamiseen, vaan mutu-tuntumalla huuteluun.

- Erityisen ikävä tällaista vähättelyä on kuulla henkilöltä, jonka työtä on vuosien varrella lukemattomia kertoja tukenut käytännössä hyväntekeväisyyden nimissä, koska Ivana Helsinki ei ole yhteistyöstä ikinä suostunut maksamaan, esimerkiksi konkarivaikuttaja Jenni Rotonen vastasi Suhoselle tuoreeltaan Instagram-tarinoissaan.

Tänään Paola Suhonen on Risto Kuusiston vieraana Akuutissa, jossa käsitellään ihmisen persoonallisuutta. Ohjelma on tehty ennen kohua, joten suoranaisesti Suhosen sanomiset eivät liity siihen.

Mutta Suhonen ottaa kantaa someen yleisellä tasolla. Kannanotto paljastaa, että mielipide Facebookista, Instagramista ja muista vastaavista on kypsynyt jo pidempään.

- Näen teennäisyyden ja väkinäisyyden yli heti, tai aistin sen. Sen takia sosiaalinen media on minulle täysin no no, Suhonen viittaa kahdesti englannin kielen ei-sanaan.

- Sosiaalinen media tuntuu minusta yhdeltä isolta komedialta, hän rinnastaa Akuutissa.

Akuutti tänään TV1:llä kello 20.00. Katso kaikki TV-ohjelmat ja lähetysajat Telkun TV-oppaasta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sanomisillaan kohun aiheuttanut Paola Suhonen tänään tv:ssä: "Sosiaalinen media on isoa komediaa"

# data[].attributes.attachment_link.description
Paola Suhonen ei ota Akuutissa kantaa viimeviikkoiseen kohuun. Paola Suhonen kertoi viime viikolla, että hänen perustamansa vaatemerkki Ivana Helsinki jättää sosiaalisen median. Tapa, jolla hän sen teki, herätti närää somevaikuttajissa. Suhonen kuvaili influensserikulttuuria itselleen hyvin vieraaksi, koska se ei perustu hänen mukaansa ammattiosaamiseen, vaan mutu-tuntumalla huuteluun.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaalinen media (lyhennetään arkikielessä some) tarkoittaa verkkoviestintäympäristöjä, joissa jokaisella käyttäjällä tai käyttäjäryhmällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja tiedon vastaanottajana olon lisäksi. Sosiaalisessa mediassa viestintä tapahtuu monelta monelle, eli perinteisille joukkotiedotusvälineille ominainen viestijän ja vastaanottajan välinen ero puuttuu. Käytännössä viestintä tapahtuu kuitenkin jonkin keskitetyn palveluntarjoajan kautta.

Sosiaalinen media on jälkiteollinen ilmiö, joka on muuttanut yhteiskunnan tuotanto- ja jakelurakennetta, taloutta ja kulttuuria. Professori Andreas M. Kaplanin ja Michael Haenleinin mukaan "sosiaalinen media on joukko internet-sovelluksia, joiden ideologinen ja tekninen perusta on Web 2.0:ssa ja jotka mahdollistavat loppukäyttäjien tuottaman sisällön luomisen ja välittämisen".

Sanastokeskus TSK:n julkaiseman sosiaalisen median sanaston mukaan sosiaalinen media on tietoverkkoja ja tietotekniikkaa hyödyntävä viestinnän muoto, jossa käsitellään vuorovaikutteisesti ja käyttäjälähtöisesti tuotettua sisältöä ja luodaan ja ylläpidetään ihmisten välisiä suhteita.

Sosiaalinen media on yleistynyt käsitteenä vuodesta 2007 lähtien, jolloin se syrjäytti vähitellen Web 2.0 -käsitteen puhuttaessa vuorovaikutteisista verkkopalveluista. Käsitteen määrittelystä on useita erilaisia tulkintoja, joissa vaihtelevasti korostuu prosessiluonne, Web 2.0 -teknologioiden ulottuvuus, sisällöt, yhteisöt tai toimintamuodot.

Yleisradion teettämässä tutkimuksessa, joka julkaistiin tammikuussa 2015 runsaalta tuhannelta suomalaiselta kysyttiin, mitä sosiaalisen median palveluja he käyttävät. Yli puolet vastaajista ilmoittautui Facebookin käyttäjiksi, Twitter puolestaan osoittautui pienen piirin suosikiksi. Tutkimuksessa sosiaalisena mediana pidettiin myös pikaviestipalvelu WhatsAppia. Runsas kolmannes vastaajista ei ilmoituksensa mukaan käyttänyt lainkaan sosiaalista mediaa. Nuorista vastaajista lähes jokainen käyttää kahta suosituinta palvelua.

Tietoliikennekonserni DNA:n selvityksessä vuonna 2019 Suomen suosituimmat sosiaalisen median palvelut olivat WhatsApp, YouTube, Facebook, Instagram, Twitter, Snapchat ja LinkedIn.

Joka viides suomalainen ei seurannut sosiaalisen median palveluja vuonna 2017 Tilastokeskuksen mukaan.

Sosiaalisessa mediassa sisältö on pääosin käyttäjien tuottamaa. Sisältöä tuotetaan yhdessä vertaistuotannon menetelmin. Lisäksi sisällön tuottamisen ja kuluttamisen raja on hämärtynyt, koska sama henkilö voi sekä kuluttaa sisältöä että tuottaa uutta. Puhutaankin käyttäjätuotannosta, jossa sisällön käyttämiseen voi saumattomasti liittyä uusien sisältöjen tai sovellusten tuottamista. Yksilöt eivät ole verkossa kuluttajia, vaan aktiivisia toimijoita. Kuluttajien sijaan puhutaan joskus tuottajakuluttajista tai pro-harrastajista, jotka tekevät ammattilaistasoista tuotantoa harrastuksenaan. Varsinaisen sisällön ja viestinnän tuotannon lisäksi sosiaalisessa mediassa keskeisessä osassa on sisällön suositteleminen (jota kutsutaan myös jakamiseksi). Palveluntarjoajan algoritmien lisäksi tämä on keskeistä käyttäjälle tarjottavassa sisällössä.

Julkaisukynnys sosiaalisissa medioissa on matala ja sisältö leviää tyypillisesti viiveettä ilman ulkopuolisen tahon ennakkovalvontaa. Osallistumisesta ei yleensä makseta rahallista korvausta. Yleensä sosiaalisen median palvelut toimivat alustoilla, joiden ylläpitäjillä ei ole samanlaista roolia sisällöntuotannon ohjaamisessa kuin perinteisen julkaisutoiminnan vastuuhenkilöillä.

Verkossa julkaistava sisältö muodostaa sosiaalisia objekteja, joiden ympärille ihmiset muodostavat verkostoja.

Sosiaalisen median alustat päättävät niiden käyttösäännöt ja sääntöjen tulkinta vaihtelee. Tämän seurauksena sisältöä ja tilejä poistetaan. Myös jokin asia saattaa olla sallittua jollekulle, mutta sensuroidaan jollekin toiselle.

Sosiaalinen media synnyttää monenlaista yhteisöllisyyttä. Yhteisöllisyyden muotoja ovat esimerkiksi sosiaaliset verkostot, ryhmät, verkkoyhteisöt ja parvet. Sosiaalisen rakenteen ohella yhteisöllisyyttä voidaan arvioida esimerkiksi sen tiukkuuden ja ajallisen pysyvyyden mukaan.

Sosiaalisen median yhteisöllisyyteen liittyvät läheisesti uudet kulttuuriset käytännöt, kuten avoimuus ja tiedon jakaminen. Ne muovaavat laajalti yhteiskuntaa. Sosiaalisen median yhteisöllisyyden muodoista käytetään myös käsitteitä sosiaalinen verkko, kansalaisjournalismi, vertaismedia tai osallistuva media. Sosiaalisessa mediassa syntyvä käsitys henkilön maineesta ja imagosta muokkaa jokaisen toimijan henkilöbrändiä.

Yritykset ja yhteisöt voivat käyttää sosiaalista mediaa samoin keinoin. Sitä voidaan käyttää esimerkiksi viestien välitykseen asiakkaille, palautteen keräämiseen tai yleiseen kanssakäymiseen asiakkaiden kanssa. Yrityksille on usein kaksi pääsääntöistä käyttökohdetta sosiaaliselle medialle, markkinointi ja asiakaspalvelu. tarvitaan parempi lähde Sosiaalinen media on nykypäivän markkinoinnissa niin tärkeä kanava, että osalle yrityksiä se on ainoa markkinointikanava. Suuri osa internetsivustojen liikenteestä ohjautuu sosiaalisen median kanavan kautta. Ilman markkinointia sosiaalisessa mediassa yrityksen internet-sivuille tuleva liikenne muodostuu paljolti ihmisistä, jotka jo tuntevat yrityksen.

Sosiaalinen media luo mahdollisuuden yrityksille viestiä nykyisten ja uusien asiakkaiden kanssa. Koska asiakkaat ovat usein kiinnostuneita yrityksestä jo valmiiksi, on yritysten helppo jakaa tarjouksia tai kuulumisia. Sosiaalinen media on myös väline, joka kannustaa asiakkaita vuorovaikutukseen ja näin auttaa asiakkaita ongelmissaan, sekä luomaan henkilökohtaisemman suhteen yrityksen kanssa.

Sosiaalista mediaa voidaan käyttää sekä yritysten ulkoisessa, että sisäisessä viestinnässä. Ulkoisessa kontekstissa sosiaalisen median avulla ylläpidetään ja luodaan suhteita asiakkaisiin ja yhteistyökumppaneihin. Yritysten sisäinen sosiaalinen media käsittelee niiden sisäistä dynamiikkaa ja toimintatapoja johtuen uudenlaisista tavoista tehdä yhteistyötä.

Verkossa käytyjen keskustelujen voi ajatella olevan Mike Kuniavskyn lanseeraaman tietovarjo-mallin mukaisia heijastuksia oikeasta elämästä. Mallissa reaalimaailman esineillä on verkossa tietovarjoja, jotka sisältävät tuotetta ja sen sisältöä kuvailevaa metatietoa, mutta myös käyttäjien antamat arvostelut ja kommentit. Yritysten on hyvä ymmärtää, että kuluttaja tekee nykyään ostopäätöksen paljolti näiden heijastusten perusteella. Suurimman hyödyn yritykset saavuttavat, jos ne pystyvät osallistumaan rakentavasti keskusteluun.

Sisältöjen avoin jakaminen ja yhteisöjen muodostuminen edellyttävät sellaisia verkkoteknologioita, jotka yhdistävät ihmiset ja sisällöt vaivatta, avoimesti ja pääosin ilmaiseksi. Tim O'Reillyn lanseeraama käsite web 2.0 ymmärretään usein tarkoittavan uusia teknologioita, käyttäjälähtöisiä suunnitteluperiaatteita, palveluita ja välineitä, joita sosiaalinen media hyödyntää.

Verkkoteknologioiden kehitys oli tärkeimpiä sosiaalisen median palvelujen yleistymistä vauhdittavia seikkoja. Uudet sovellukset mahdollistivat helppokäyttöisten ja nopeasti käyttöönotettavien julkaisujärjestelmien ja käyttäjien välisen vuorovaikutuksen mahdollistavien verkkopohjaisten ohjelmistojen yleistymisen niin sanottujen tavallisten käyttäjien keskuudessa. Näitä palveluita ovat esimerkiksi wikit, keskustelupalstat, podcastit ja blogit.

Sosiaalinen media tarjoaa helpon vaikutuskanavan monille. Näitä voivat olla esimerkiksi poliittiset toimintaryhmät, yhden asian liikkeet tai yksittäiset toimijat. Se voi toimia myös yksittäisen henkilön vaikutuskanavana toiseen yksilöön nähden. Toisaalta, kun kaikilla on mahdollisuus tuottaa sisältöä sosiaaliseen mediaan, yhden henkilön vaikutukset voivat jäädä hyvin huomaamattomiksi. Uusia sosiaalisen median palveluita syntyy ja kuolee päivittäin. Tähän luetteloon on kerätty suurimpia, suosituimpia ja keskeisimpiä eri alojen palveluita. Valikoima perustuu löyhästi Sosiaalinen media opetuksessa -kirjan välineluetteloon.

Linkkien ja uutisten jakopalveluita:

Delicious - kirjanmerkkien jakopalvelu

Furl - kirjanmerkkien jakopalvelu

Reddit - linkkien, uutisten ja keskusteluiden jakopalvelu

Digg - uutisten jakopalvelu

Blogipalveluita:

Mikroblogipalveluita:

Wiki- ja muita yhteistyöpalveluita:

Wikipedia - avoin tietosanakirja

MediaWiki - avoimen lähdekoodin wikiohjelmisto

Google Sites - yhdessä muokattavan, pienryhmille suunnatun verkkosivuston julkaisualusta

Mediapalveluita:

Flickr - kuvien jakelupalvelu

Photobucket - kuvien jakelupalvelu

Pinterest - kuvien ja linkkien jakelu- ja kuratointipalvelu.

SlideShare - Powerpoint -sivujen ja esitysten jakelupalvelu

Prezi - uudenlaisten esitysten luominen ja jakelu

YouTube - videoiden jakelupalvelu

Vimeo - videoiden jakelualusta, HD-videot

Bambuser - videoiden jakelualusta, suorat nettivideolähetykset

Instagram - kuvien jakelupalvelu

Snapchat - valokuva- ja videoviestipalvelu

TikTok - lyhytvideosovellus

SoundCloud - musiikin sekä muiden äänitiedostojen levitys- ja suoratoistopalvelu

Periscope - suorat nettivideolähetykset ja kommentointi

Yhteisöjä:

Facebook - yhteisöpalvelu

Foursquare - paikkatietoon perustuva sosiaalisen verkostoitumisen yhteisöpalvelu

Google+ - Googlen perustama yhteisöpalvelu

MySpace - musiikkiin ja bändeihin panostava yhteisöpalvelu

Suomi24 - suuri suomalainen verkkoyhteisö

IRC-Galleria - nuorten aikuisten nettiyhteisö

LinkedIn - ammattilaisille tarkoitettu verkostoitumispalvelu

Last.fm - musiikkiharrastajien palvelu

Ning - pienyhteisöpalvelu

Alastonsuomi.com - yhteisöpalvelu

HeiaHeia - kuntoiluun keskittynyt yhteisöpalvelu

Dribbble - graafisille suunnittelijoille suunnattu yhteisö

Futisforum2 - jalkapalloaiheinen keskustelufoorumi

Virtuaalimaailmoja:

Verkkoyhteisöjä:

Deittiyhteisöjä:

Erkkola, Jussi-Pekka: Sosiaalisen median käsitteestä. Taideteollinen korkeakoulu, Medialaboratorio, 2008. Teoksen verkkoversio.

1. Kielitoimiston sanakirja. Helsinki: Kotimaisten kielten keskus, 2021.

2. Kaplan Andreas M., Haenlein Michael (2010) Users of the world, unite! The challenges and opportunities of Social Media, Business Horizons, 53(1), 59-68

3. TSK Sanastokeskus: Sosiaalisen median sanasto (PDF) ISBN 978-952-9794-26-3. 2010. Viitattu 14.6.2010.

4. WhatsApp suosituin - some on suomalaisten arkea iän mukaan vaihdellen 23.5.2019. Tilastokeskus.

5. "Sosiaalisen median tekijänoikeuskysymyksistä ensimmäinen opas yrityksille", Tampereen yliopiston tiedote 8.1.2007

6. Instagram sensuroi suomalaismuseon näyttelyä: monikansalliset mediajätit päättävät, mitä näemme ja mitä emme, eikä se ole aina johdonmukaista Yle, 2020

7. Ruuska, Matti: Sosiaalisen median mahdollisuudet & hyödyt 11.07.2018. Pitkospuu Productions Oy. Viitattu 4.12.2019.

8. Jennifer Golbeck: Analyzing the Social Web, s. 213-221. Morgan Kaufmann, 2013. (englanniksi)

9. Inkeroinen, Antti. Sosiaalinen media suomalaisissa yrityksissä. Diplomityö. Aalto-yliopisto. (2010).

Esimerkkejä organisaatioiden sosiaalisen median ohjeista

Sosiaalisen median tutkimusta ja kirjallisuutta

Suomalaisten some-tutkijoiden ryhmä LinkedIn:ssä: SMAT - Sosiaalinen Media Akateemisessa Tutkimuksessa

Aalto, Tuija & Uusisaari, Marylka Yoe: Löydy - Brändää itsesi verkossa (Avain 2010)

Bechmann, Anja & Lomborg, Stine (2012) Mapping actor roles in social media: Different perspectives on value creation in theories of user participation. New Media & Society, 15(5), 765-781. ([1])

boyd, danah & Ellison, Nicole B (2007) Social Network Sites: Definition, History, and Scholarship. Journal of Computer‐Mediated Communication 13:1, 210-230.

Erkkola, Jussi-Pekka: Sosiaalisen median käsitteestä. Lopputyö. Medialaboratorio, Taideteollinen korkeakoulu 2008. (pdf)

Granö, Päivi: Internetin kuvagallerian omakuvat nuoren rajaamana paikkana, s. 13-36. Teoksessa: Saarikoski, Petri, Riikka Turtiainen & Päivi Granö (toim.): Raja. Kohtaamisia ja ylityksiä. Pori: Turun yliopisto. Kulttuurituotannon ja maisemantutkimuksen laitos, 2006. ISBN 951-29-3171-0.

Itkonen-Isakov, Terhi-Maija: Wikit ja blogit pedagogisina työkaluina, s. 50 - 58. Teoksessa: Viteli, J. & Kaupinmäki, S. (toim.) Tuovi 5: Interaktiivinen tekniikka koulutuksessa 2007 -konferenssin tutkijatapaamisen artikkelit. Tay. Hypermedialaboratorio. Tampereen yliopisto 2008. ISBN 978-951-44-7202-2

Kaplan, Andreas M. (2012) If you love something, let it go mobile: Mobile marketing and mobile social media 4x4, Business Horizons, 55(2), p. 129-139.

Kaplan Andreas M., Haenlein Michael, (2010 in print; 2009 online), Users of the world, unite! The challenges and opportunities of social media, Business Horizons, Vol. 53, Issue 1

Korpiola, Lilly: Kriisiviestintä digitaalisessa julkisuudessa. Helsinki: Infor, 2011. ISBN 978-952-5928-10-5.

Korpiola, Lilly & Nikkanen, Hanna: Arabikevät. Helsinki: Avain, 2012. ISBN 978-951-692-912-8.

Laaksonen, Salla-Maaria; Matikainen, Janne & Tikka, Minttu: Otteita verkosta. Verkon ja sosiaalisen median tutkimusmenetelmät. Tampere: Vastapaino, 2013 (toim.). ISBN 978-951-768-410-1. Teoksen verkkoversio.

Lietsala, Katri & Sirkkunen, Esa: Social Media: Introduction to the tools and processes of participatory economy. Tay. Hypermedialaboratorio. Tampereen yliopisto 2008, ISBN 978-951-44-7374-6 (painettu kirja)

Matikainen, Janne: [2] Sosiaalisen ja perinteisen median rajalla. Helsingin yliopisto, Viestinnän tutkimuskeskus CRC 2009.

Matikainen, Janne & Villi, Mikko (2013). Mobiilit mediasisällöt. Sisältöjen tuottaminen, jakelu ja kulutus sosiaalisessa mediassa. (pdf)

Melakoski, Cai & Sirkesalo, Sohvi & Tirronen & Helena (TAMK): "Himottaa, mutta pelottaa?" - Suomalaisen sisältötuotantoalan näkemyksiä osallistumistaloudesta ja sosiaalisesta mediasta

Rekola, P. 2011. Nuorten aikuisten verkkoyhteisöpalvelujen mobiilikäyttö. Jyväskylän yliopisto. Viestintätieteiden laitos. Pro gradu -tutkielma.

Saarikoski Petri, Suominen Jaakko, Turtiainen Riikka, Östman Sari: FUNETista Facebookiin - Internetin kulttuurihistoria (Gaudeamus, 2009)

Salmenkivi, Sami & Nyman, Niko: Yhteisöllinen media ja muuttuva markkinointi 2.0, Talentum 2007, ISBN 978-952-14-1239-4

Suoranta, Juha & Vadén, Tere: Wikiworld, Pluto Press, 2010. pre-print PDF

Suominen, Östman, Saarikoski & Turtiainen: Sosiaalisen median lyhyt historia (Gaudeamus, 2013)

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaalinen media (lyhennetään arkikielessä some) tarkoittaa verkkoviestintäympäristöjä, joissa jokaisella käyttäjällä tai käyttäjäryhmällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja tiedon vastaanottajana olon lisäksi. Sosiaalisessa mediassa viestintä tapahtuu monelta monelle, eli perinteisille joukkotiedotusvälineille ominainen viestijän ja vastaanottajan välinen ero puuttuu. Käytännössä viestintä tapahtuu kuitenkin jonkin keskitetyn palveluntarjoajan kautta.