# data[].attributes.headline
ערך הנתינה לכיתה א

# data[].attributes.subject
ערך הנתינה לכיתה א

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נתינה היא מערכי היסוד בחברה המכירה בתרומתן של הסולידריות והערבות ההדדית ללכידות חבריה ולביסוס יסודותיה.
חֶברה ערכית הדוגלת בנתינה לזולת ולסביבה מעודדת את חבריה לגלות אכפתיות וערנות לסובב, להושיט יד לאחר ולפעול למימוש צרכיו ולקידום רווחתו.
בטיפוח ערך הנתינה חשוב להתמקד בהיבטים החברתיים-ערכיים ובביטויי ההתנהגות האלה:

מוען, נמען בנתינה: פרט המעניק לפרט, פרט לקבוצה, פרט לסביבה, קבוצה לפרט, קבוצה לקבוצה, קבוצה לסביבה.

סוגי נתינה: נתינה מוחשית, מופשטת, מילולית ובלתי מילולית הנעשות ישירות או בעקיפין.

שיקולי הדעת בנתינה: נתינה מושכלת המתחשבת בצרכים, ברגשות, ביכולות, במגבלות, באילוצים של המוענים והנמענים .

השפעות הנתינה: נתינה המשפיעה על המוענים , על הנמענים ועל הסביבה הפיזית והאנושית בהיבטים רגשיים, חברתיים וקוגניטיביים.

# data[].attributes.attachment_link.title
ערך הנתינה כיתה א | מפתח הלב- יסודי | מרחב פדגוגי | משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
נתינה היא מערכי היסוד בחברה המכירה בתרומתן של הסולידריות והערבות ההדדית ללכידות חבריה ולביסוס יסודותיה

# data[].attributes.headline
ערך הנתינה לכיתה ב

# data[].attributes.subject
ערך הנתינה לכיתה ב

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נתינה היא מערכי היסוד בחברה המכירה בתרומתן של הסולידריות והערבות ההדדית ללכידות חבריה ולביסוס יסודותיה.
חֶברה ערכית הדוגלת בנתינה לזולת ולסביבה מעודדת את חבריה לגלות אכפתיות וערנות לסובב, להושיט יד לאחר ולפעול למימוש צרכיו ולקידום רווחתו.
בטיפוח ערך הנתינה חשוב להתמקד בהיבטים החברתיים-ערכיים ובביטויי ההתנהגות האלה:

מוען, נמען בנתינה: פרט המעניק לפרט, פרט לקבוצה, פרט לסביבה, קבוצה לפרט, קבוצה לקבוצה, קבוצה לסביבה.

סוגי נתינה: נתינה מוחשית, מופשטת, מילולית ובלתי מילולית הנעשות ישירות או בעקיפין.

שיקולי הדעת בנתינה: נתינה מושכלת המתחשבת בצרכים, ברגשות, ביכולות, במגבלות, באילוצים של המוענים והנמענים.

השפעות הנתינה: נתינה המשפיעה על המוענים, על הנמענים ועל הסביבה הפיזית והאנושית בהיבטים רגשיים, חברתיים וקוגניטיביים.

# data[].attributes.attachment_link.title
ערך הנתינה כיתה ב | מפתח הלב- יסודי | מרחב פדגוגי | משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
נתינה היא מערכי היסוד בחברה המכירה בתרומתן של הסולידריות והערבות ההדדית ללכידות חבריה ולביסוס יסודותיה

# data[].attributes.headline
ערך הנתינה לכיתה ג

# data[].attributes.subject
ערך הנתינה לכיתה ג

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נתינה היא מערכי היסוד בחברה המכירה בתרומתן של הסולידריות והערבות ההדדית ללכידות חבריה ולביסוס יסודותיה.
חֶברה ערכית הדוגלת בנתינה לזולת ולסביבה מעודדת את חבריה לגלות אכפתיות וערנות לסובב, להושיט יד לאחר ולפעול למימוש צרכיו ולקידום רווחתו.
בטיפוח ערך הנתינה חשוב להתמקד בהיבטים החברתיים-ערכיים ובביטויי ההתנהגות האלה:

מוען, נמען בנתינה: פרט המעניק לפרט, פרט לקבוצה, פרט לסביבה, קבוצה לפרט, קבוצה לקבוצה, קבוצה לסביבה.

סוגי נתינה: נתינה מוחשית, מופשטת, מילולית ובלתי מילולית הנעשות ישירות או בעקיפין.

שיקולי הדעת בנתינה: נתינה מושכלת המתחשבת בצרכים, ברגשות, ביכולות, במגבלות, באילוצים של המוענים והנמענים.

השפעות הנתינה: נתינה המשפיעה על המוענים, על הנמענים ועל הסביבה הפיזית והאנושית בהיבטים רגשיים, חברתיים וקוגניטיביים.

# data[].attributes.attachment_link.title
ערך הנתינה כיתה ג | מפתח הלב- יסודי | מרחב פדגוגי | משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
נתינה היא מערכי היסוד בחברה המכירה בתרומתן של הסולידריות והערבות ההדדית ללכידות חבריה ולביסוס יסודותיה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

חינוך בתחום שינויי אקלים

כניסה

חומרי למידה והוראה

'חלק ג

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

התוכנית הבית ספרית

'חלק א

מעורבות חברתית

'חלק ב

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

מיזם נקי במרחב הציבורי (בהשראת"קחו אתכם את הזבל")

חודש שבט- למידה והתנסות ממוקדת זמן

שילוב הנושא בתוכנית הבית ספרית באופן מותאם גיל

חלק א' -התוכנית הבית ספרית

עידוד האחריות האישית בשגרת בית הספר

:בשנת תשפ"ג יחול עיסוק ישיר וממוקד בתחום שינויי האקלים באמצעות

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

.שילוב הנושא באורח החיים הבית ספרי: בסיורים, בטיולים, בהפסקות ועוד

הפעלת יוזמות של מעורבות חברתית- בדגש על "נקי במרחב הציבורי"

שיח חברתי ערכי ב"שיעור חינוך-מפתח הל"ב" (בדגש על סילבוס שכבת הגיל ויחידות ההוראה בתוכנית המחודשת)

למידה בתחומי הדעת השונים בדגש על תחומי מדעים, מולדת, גאוגרפיה אדם והסביבה, אומנות חזותית, תקשורת וקולנוע ובשיעורי חינוך לשוני

:שילוב הנושא בתוכנית הבית ספרית באופן מותאם גיל

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

חודש שבטלמידה והתנסות ממוקדת זמן

חודש "שבט בטבע" יוקדש לאירועים וללמידה הקשורים לשינויי האקלים, קיימות ושמירה על הסביבה באמצעות: סדנאות, פעילויות יצירה, יוזמות סביבתיות ועוד.

נקי במרחב הציבורי

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

קרא עוד+

"בהשראת "קחו אתכם את הזבל

הרעיון: לקיחת הזבל הביתה או למקום פינוי מסודר במטרה להוביל להקטנת הצריכה, למעבר לשימוש בכלים רב -פעמיים, לניהול פסולת יעיל יותר, לחיסכון תקציבי לניקיון המרחב הציבורי ולצמצום הפגיעה הסביבתית. התלמידים מכל שכבת הגיל יפעלו ליישום המיזם בהובלת המחנכות.

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

קיום שגרות בית ספריות המשלבות אורח חיים מקיים (למשל: צמצום משאבים, הפחתת פליטות גז, הקטנת זיהום ושמירה על סביבה נקייה באמצעות אחריות על האשפה האישית ושימוש בכלים רב-פעמיים).

עידוד האחריות האישית בשגרת בית הספר

חלק ב' -מעורבות חברתית

דוגמאות ליוזמות של מעורבות חברתית

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

משגררים בבית הספר ובקהילהילדים משגררים את המסר "נקי במרחב הציבורי" (בבית, בשכונה, ביישוב, בגני ילדים, בבתי אבות, במרכז המסחרי ועוד).משגררים במשפחההתלמידים ינסחו מסר משפחתי בנושא ויצלמו עם בני המשפחה (למשל: "מחזירים את הזבל האישי/ שלנו הביתה ולא משאירים במרחב הציבורי").מיישמיםיישום המיזם "קחו אתכם את הזבל"- בסיורים, בטיולים ובפעילויות חוץ בית ספריות.חותמים על אמנה"מועצת ירוקה" (מועצת תלמידים, הנהגות וכו') תוביל כתיבת אמנה בית ספרית בה יצהירו על מחויבות לשמירה על מרחב ציבורי נקי. מומלץ לשתף את ההורים בתהליך.

רציונל התוכנית

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

"מיזם נקי במרחב הציבורי- "קחו איתכם את הזבל

התופעה:המדינה טובעת בזבלערימות גדולות של זבל מציפות את המרחב הציבורי (רחובות עירוניים, חורשות, חופי ים, פארקים, מעיינות, מסלולי טיולים, אתרי זיכרון וגם הפחים וסביבותיהם).תופעת הזבל במרחב הציבורי מובילה לזיהום מקורות המים, האוויר והקרקע וגורמת לנזקים חמורים למגוון הביולוגי. היא פוגעת ברווחה הסביבתית, גורמת לפגיעה בערכי הערבות ההדדית ובזכותו של האדם ליהנות מהיופי והשלווה במרחב הציבורי.

קישור לאתר הפייסבוק של המיזם

קישור לאתר האינטרנטשל המיזם

קישור לאוגדן המשאבים של "קחו איתכם את הזבל"

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

המיזם:

המיזם "קחו איתכם את הזבל" הוקם על ידי פרופ' מיכל ציון בשנת 2020. המיזם פועל לשינוי חינוכי למניעת השלכת פסולת במרחב הציבורי, בדגש על אחריות אישית של התושבים לקחת איתם את הזבל הביתה, או למקום פינוי אשפה מסודר.מטרת המיזם היא לפתח אחריות סביבתית-אישית, בה כל אזרחי מדינת ישראל, קטנים כגדולים, יכירו בשטחים הציבוריים כמשאב לאומי שיש לטפחו מתוך תפיסה מוסרית ערכית.ערכי המיזם: אחריות אישית, ערבות הדדית, קיימות, שייכות ואהבת הארץ והטבע

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

לקיחת הזבל הביתה או למקום פינוי מסודר תוביל בהכרח להקטנת הצריכה, למעבר לשימוש בכלים רב-פעמיים, לניהול פסולת יעיל יותר, לחיסכון תקציבי לניקיון המרחב הציבורי ולצמצום הפגיעה הסביבתית.

התועלת:

קיימות במחוז החרדי

קיימות בחמ"ד

חכמים במחזור 2022

חומרי למידה-הוראה

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

סדנא לחדרי מורים

המלצות לתאריכים ירוקים

דוגמאות ליוזמות של מעורבות חברתית

חודש שבט בבית הספר ובטבע

אחריות בתוכנית המחודשת

:מפתח הל"ב

חומרי הוראה למידה

קיימות במחוז החרדי

קיימות בחמ"ד

חכמים במחזור 2022

חומרי למידה-הוראה

משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה

סדנא לחדרי מורים

המלצות לתאריכים ירוקים

דוגמאות ליוזמות של מעורבות חברתית

חודש שבט בבית הספר ובטבע

אחריות בתוכנית המחודשת

:מפתח הל"ב

חומרי הוראה למידה

# data[].attributes.attachment_link.title
חינוך בתחום שינויי אקלים

# data[].attributes.attachment_link.description
משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה חינוך בתחום שינויי אקלים כניסה חומרי למידה והוראה 'חלק ג משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך יסודי, המחלקה לחינוך לחיים בחברה התוכנית הבית ספרית 'חלק א מעורבות חברתית 'חלק ב משרד החינוך, המנהל הפדגוגי, אגף א לחינוך

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.title
זֶמֶר לָךְ לַגִּיל הָרַךְ - שירי חגים | מאגר חומרי הוראה לגני ילדים | מרחב פדגוגי | משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
החוברת 'זמר לך לגיל הרך' מוקדשת לשירי חגים. זו חוברת שנייה בסדרה ומטרתה להציג את שירי החגים האיכותיים בפני ילדי הגן ולהנחיל להם מורשת ותרבות. החוברת כוללת 49 שירי חגים, מראש השנה עד שבועות

# data[].attributes.headline
האריה והג'ירפה

# data[].attributes.subject
האריה והג'ירפה

# data[].attributes.headline
ספרים בנושא החג

# data[].attributes.subject
ספרים בנושא החג

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ספריית פיג׳מה

# data[].attributes.attachment_link.title
ספרים בנושא פורים - ספריית פיג׳מה

# data[].attributes.attachment_link.description
חוגגים ושמחים בפורים עם ספריית פיג'מה! ספרים על שמחה ונתינה ברוח החג והצעות לפעילות, יצירה ותכנים לכל המשפחה לאחר הקריאה.

# data[].attributes.headline
מה אני יכול להיות ?

# data[].attributes.subject
מה אני יכול להיות ?

# data[].attributes.headline
פעילויות גופניות לפורים

# data[].attributes.subject
פעילויות גופניות לפורים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מאפיינים

הגן העתידי:

קהילתיות, יזמות ויצרנות, ביטוי אישי, למידה במרחבי חיים, ידע מתחומי הליבה, ידע בין תחומי, ידע תהליכי, ידע עולם, מיומנויות קוגנטיביות, מיומנויות תוך אישיות, מיומנויות אישיות

תחומי דעת ונושאים מרכזיים:

חינוך גופני: שילוב התנועה בסביבה הפיזית והחברתית, חינוך לתנועה

אודות הפעילות

כתבו את הפעילות
מיכל טל, מדריכה ארצית לחינוך גופני לגיל הרך
מירב אשר, מומחית לחינוך גופני בגיל הרך

הקשר
לקראת חג פורים אפשר לשלב בהנאה ובהנעה פעילות גופנית בחיבור היתולי ומבדח של מנהגים וסמלים של החג למשחק תנועתי קבוצתי.

1. שכלול תנועות בסיסיות של ריצה, ניתור, זריקה ותפיסה, התחמקות

2. טיפוח יצירתיות בתנועה ופתרון בעיות בתנועה ובאמצעות הגוף

3. יצירת אקלים מיטבי, מבדר והומוריסטי

4. טיפוח יכולת לשמור על חוקי משחק תנועתי: המתנה לתור, החלפת תפקידים, שמירת כללי בטיחות במרחב

1. חשוב להימנע מיצירת תחרות והתייחסות יתרה לניקוד.

2. בעת המרוצים אפשר להתייחס לאתגר הגופני שבמרכז המשימה ולא למי שהגיע ראשון.

3. במהלך הפעילות יש לאפשר לילדים להנחות את חבריהם ברעיונות תנועתיים שהמציאו ולבחור לעצמם תנועה שאינה מוכתבת מראש על ידי הגננת.

פעילויות ומשחקים

תופסת כובעים
ציוד נדרש: כיסויי ראש כמספר התופסים

1. שניים-שלושה ילדים הם התופסים.
2. התופסים חובשים כובעים שבחרו לעצמם ממגוון כובעים, מצנפות או מגבעות.
3. התופסים מנסים לתפוס כמה שיותר ילדים בזמן נתון.
4. נתפס מקבל את הכובע ממי שתפס אותו, חובש אותו והופך לתופס.
5. תופסים בנגיעה קלה בלבד.

1. קבוצה בוחרת פריט לבוש מתיבת התחפושות ומסתדרת בטור על קו מוגדר.

2. הילד הראשון לובש את התחפושת ויוצא לריצה עד ליעד מוגדר (מסומן).

3. כשהילד חוזר נותן כף לבא בתור - אות להחלפת תפקידים ביניהם.

4. הבא בתור לובש את התחפושת ויוצא לריצה.

5. המרוץ מסתיים כשכל חברי הקבוצות סיימו את ריצתם בתחפושת, אחרי שכל המשתתפים ביצעו את המשימה.

המן! והחיות המרעישות
המשחק מתאים אם ילדי הגן מכירים את מגילת אסתר ואת הדמויות במגילה.
ציוד נדרש: נעימות ושירי פורים מוקלטים או מושרים וכדומה

חלק א' - פעילות תנועתית מונחית

1. נעים לצלילי נעימות פורים באופנים שונים: מנתרים; הולכים על ארבע; קופצים אחורנית; מתקדמים בהליכת סרטן, בקפיצות על רגל אחת, בפסיעות גדולות וכדומה.

2. המנחה עוצר את המוזיקה, מכריז "המן!" ומורה על משימה תנועתית: לשבת בזריזות ולרקוע ברגליים; לעמוד ולמחוא כפיים; לשבת ישיבה מזרחית ולתופף על הרצפה וכדומה.

חלק ב' - פעילות תנועתית יצירתית

1. לצלילי המוזיקה נעים לפי רעיונות מקוריים של הילדים.

2. נעים לכיוונים שונים במהירויות וברמות גובה שונות ובמסלולים שונים.

3. המנחה מפסיק את המוזיקה ומכריז "המן!" ילדים משמיעים קולות ורעשים באמצעות איברי הגוף בלי שימוש במלל ובצעקות.

תחפושות ותנועות
ציוד נדרש: צמדי פריטים שבכל אחד מהם יש פריט מארגז התחפושות ופריט ספורטיבי, למשל: מגבעת וכדור, גלימה וטבעת גומי, כנפי מלאך וכדור, כובע ליצן ושקית אורז, משקפיים מצחיקות וכדור זיזים וכדומה.

מהלך המשחק

1. צמדי הפריטים פזורים במרחב.

2. נעים בריצה קלה בין צמדי הפריטים לצלילי שירי פורים.

3. המנחה מפסיק את המוזיקה, והילדים עוצרים ליד צמד פריטים, מתחפשים עם פריט התחפושת ופועלים עם הפריט הספורטיבי לפי מה שהוא מזמן. לדוגמה: חובשים מגבעת וזורקים ותופסים את הכדור, עוטים את הגלימה ומגלגלים את הטבעת, עוטים את כנפי המלאך ומכדררים את הכדור, מרכיבים משקפיים ומאזנים שקית אורז על הברך וכדומה.

ונהפוך הוא - משחק זיכרון תנועתי
ציוד נדרש: כובעים וזוגות של סמלי חג, הכובעים כמספר הסמלים
המשחק מתאים לקבוצה קטנה

מהלך המשחק

1. מפזרים במרחב כובעים שונים ומצחיקים.

2. מניחים מתחת לכובעים את סמלי החג, שניים מכל סמל (אפשר כרטיסיות או אוזן המן, רעשן, מסכה, מגילה, כתר, שרביט, סוס לבן וכדומה).

3. נעים בין הכובעים, בכל פעם באופן התקדמות שונה (מנתרים, זוחלים, קופצים מעל הכובעים, מסתובבים מסביב וכדומה).

4. כל ילד בתורו הופך שני כובעים במטרה לאתר זוגות של סמלי חג המוחבאים תחת הכובעים.

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות בחינוך גופני לחג פורים | גני ילדים | מרחב פדגוגי | משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
לקראת חג פורים אפשר לשלב בהנאה ובהנעה פעילות גופנית בחיבור היתולי ומבדח של מנהגים וסמלים של החג למשחק תנועתי קבוצתי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תרבות ישראל - מה שטוב לדעת

# data[].attributes.attachment_link.title
קצרים על מועדים - פורים

# data[].attributes.attachment_link.title
קשת וענן - מנות ומתנות

# data[].attributes.headline
לתת זה גם לקבל

# data[].attributes.subject
לתת זה גם לקבל

# data[].attributes.headline
משחק מסלול הולכים על נתינה

# data[].attributes.subject
משחק מסלול הולכים על נתינה

# data[].attributes.headline
מאגר חומרי הוראה לפסח

# data[].attributes.subject
מאגר חומרי הוראה לפסח

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חג המצות

חג הפסח הוא אחד משלושת הרגלים.
הפסח נחוג שבעה ימים מט"ו בניסן עד כ"א בו: "וּבַיּוֹם הָרִאשׁוֹן מִקְרָא קֹדֶשׁ וּבַיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מִקְרָא קֹדֶשׁ יִהְיֶה לָכֶם..." (שמות י"ב, ט"ז). הלילה הראשון נקרא ליל הסדר. יום טוב ראשון של חג ויום טוב אחרון הם ימי שבתון, והימים שביניהם - חול המועד. הפסח נחוג זכר ליציאת מצרים. בפסח אין לאכול חמץ, אין להשאירו ברשותו של אדם ואין לראותו.

פסח הוא גם קיצור מקובל של קורבן [זֶבַח] פֶּסַח שהיה נשחט ביום י"ד בניסן ונאכל בליל ט"ו, הוא ליל הסדר.
את הפסח הראשון חגגו בני ישראל במצרים. זהו פֶּסַח מִצְרַיִם המתואר בספר שמות פרק י"ב. כל בית אב מישראל נצטווה קודם היציאה ממצרים לשחוט שה לקורבן פסח, לצלותו ולאוכלו. את הדם משחו עַל שְׁתֵּי הַמְּזוּזֹת וְעַל הַמַּשְׁקוֹף כדי להורות למלאך המשחית לפסוח על בתיהם בבואו להרוג בבכורי מצרים.

במקרא הפסח הוא כינוי לקורבן הפסח וליום י"ד בניסן שבו היו שוחטים את הפסח בצוהריים ואוכלים אותו בליל הסדר. החג המתחיל ביום ט"ו בניסן נקרא "חג המצות": "אֶת חַג הַמַּצּוֹת תִּשְׁמֹר שִׁבְעַת יָמִים..." (שמות, כ"ג, ט"ו).

לחג המצות שמות נוספים:

חג החירות - בתפילות החג נקרא הפסח "זמן חירותנו".
חג האביב - כי נאמר: "הַיּוֹם אַתֶּם יֹצְאִים בְּחֹדֶשׁ הָאָבִיב" (שמות י"ג, ד').
חז"ל כינו את " חג המצות" בשם פסח מכיוון שהחג מתחיל בפסח, ומשום שמשחרב בית המקדש חדלו להקריב קורבן פסח. ליום י"ד בניסן, היום שבו הקריבו את קורבן הפסח, קוראים כיום "ערב פסח".

מושגים הקשורים לחג:

חמץ
חמץ הוא כל אחד מחמשת מיני דגן (חיטה, כוסמת, שעורה, שיבולת שועל, שיפון) שבא במגע עם מים, לאחר שנתלש מן הקרקע ושהה יותר משמונה-עשרה דקות בלי לישה. גם מאכלים ומשקאות הנעשים ממינים אלו (כמו בירה, שמרים, ויסקי, עוגיות, ופלים וכדומה) הם חמץ.
בדיקת חמץ וביעור חמץ
אסור שחמץ יימצא ברשותו של יהודי: "בל ייראה ובל יימצא", לכן יום לפני ליל הסדר עורכים לעת ערב 'בדיקת חמץ' לאור נר בכל פינות הבית כדי לוודא שלא נותר בו אפילו פירור חמץ. למוחרת, בבוקרו של ליל הסדר, נהוג לשרוף את החמץ בטקס הקרוי 'ביעור חמץ'.
מכירת חמץ
בימי הפסח אסורה החזקה של חמץ בבית פרטי, בעסק ובמפעלי תעשייה. אם נותר לאדם חמץ, אסור לו לאכול אותו וליהנות ממנו גם אחרי פסח. כדי למנוע נזק כלכלי, הנהיגו חכמים למכור את החמץ ללא יהודי. הקונה מתחייב במעמד הקנייה לשוב ולמכור אותו לבעליו הקודמים בתום החג. הרבנות הראשית מקיימת בכל שנה טקס מכירת חמץ של מדינת ישראל.
הכשרת כלים
כשם שאסור לאכול חמץ כך אסור לאכול מאכלים שנתבשלו בכלי חמץ. לכן נוהגים להשתמש בכלים מיוחדים לפסח או להכשיר את הכלים לפי הכלל ההלכתי הנוהג בהם כגון שטיפה, הגעלה, טבילה במים רותחים והלבנה.
מים שלנו
מים שלנו (מלשון לינה) הם מים שלשים בהם את הבצק למצות. מאחר שהחום מזרז את תהליך ההחמצה, אסרו חכמים ללוש את המצות במים פושרים. גם מים צוננים של בורות ומעיינות נאסרו מחשש שהתחממו מהקרקע לאחר שקלטה את חום השמש.
לכן נהגו לשאוב מים מבעוד יום ולהלינם במשך הלילה במקום קריר. מים אלו נקראים 'מים שלנו', ומהם כאמור מכינים מצות לפסח.
מצה שמורה
באפיית מצה רגילה נזהרים ממגע עם רטיבות משעת טחינתם של גרגרי החיטה לקמח; במצה שמורה משגיחים על שיבולי החיטה כבר משעת קצירתם.
במהלך הטחינה הלישה והאפייה מקפידים שהקמח או הבצק לא יבואו במגע עם חום גבוה מדי, שלא יהיו חשופים לשמש, שזמן הלישה והאפייה לא יהיה ממושך ושלא יהיה מגע עם רטיבות (גשם, טל, מים ולחות). כל אלה עלולים להביא לידי החמצת הבצק.
מקור השם 'מצה שמורה' מספר שמות: "וּשְׁמַרְתֶּם אֶת הַמַּצּוֹת" (י"ב, י"ז).
קִמְחָא דְּפִסְחָא
קִמְחָא דְּפִסְחָא הוא ביטוי ארמי מימי הביניים המתייחס למנהג לתת לקראת הפסח לנזקקים כסף או מצרְכי מזון.
קֶמַח בארמית - קִמְחָא. פֶּסַח בארמית - פִּסְחָא. ובגרסה עברית מן התלמוד הירושלמי - מְעוֹת חִטִּים.
תענית בכורות
זכר למכת בכורות במצרים נוהגים שכל בן בכור, מאב או מאם, צם בערב פסח. בכור המתענה אומר בתפילת המנחה "עננו". כמו כן נוהגים לסיים מסכת במשנה או בגמרא או להשתתף בסיום מסכת.
כל סעודת מצווה שהבכור משתתף בה פוטרת אותו מתענית. בכור המשתתף בסעודת ברית, פדיון או שבע ברכות וכדומה פטור מתענית.
אֲפִיקוֹמָן
אפיקומן (קינוח ביוונית) הוא כינויהּ של מחצית המצה האמצעית בשלוש המצות בקערת הסדר. את האפיקומן מצפינים בסימן יַחַץ ואוכלים בתום הסדר בסימן צָפוּן. נוהגים שהילדים 'גונבים' את האפיקומן ומשיבים אותו לעורך הסדר לאחר שמובטחות להם מתנות.
מוריד הטל
בתפילת העמידה יש ברכה על הגשם בחורף ועל הטל בקיץ. בתפילת מוסף של יום טוב ראשון של פסח מתחילים לבקש 'מוריד הטל'. ברכת הטל נוהגת מפסח ועד חג הסוכות, אז שבים לברכת 'משיב הרוח ומוריד הגשם'.
ספירת העומר
במוצאי יום טוב ראשון של פסח מתחילה ספירת העומר ומסתיימת בחג השבועות.
פסח שני
פסח שני מצוין ביום י"ד באייר. פסח שני נועד לאפשר לאנשים שלא הספיקו להקריב את קורבן הפסח בחודש ניסן להקריב אותו באייר.

# data[].attributes.attachment_link.title
פסח, ט"ו בניסן - פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.description
חג הפסח הוא אחד משלושת הרגלים. הפסח נחוג שבעה ימים מט"ו בניסן עד כ"א בו: "וּבַיּוֹם הָרִאשׁוֹן מִקְרָא קֹדֶשׁ וּבַיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מִקְרָא קֹדֶשׁ יִהְיֶה לָכֶם..." (שמות י"ב, ט"ז). הלילה הראשון נקרא ליל הסדר. יום טוב ראשון של חג ויום טוב אחרון הם ימי שבתון, והימים שביניהם - חול המועד.

# data[].attributes.headline
נתינה בפורים

# data[].attributes.subject
נתינה בפורים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
בין הצלצולים

# data[].attributes.attachment_link.title
נתינה- מצגת לפורים - בין הצלצולים

# data[].attributes.attachment_link.description
Related posts: יום הזיכרון ליוסף טרומפלדור ים בירושלים – פעילות מתוקשבת ליום ירושלים מסכה עם גבולות האם אפשר לצחוק על הכל?

# data[].attributes.headline
מכינים משחקים ומארזים לילדי ניר עוז

# data[].attributes.subject
מכינים משחקים ומארזים לילדי ניר עוז

# data[].attributes.headline
אורזים משלוחי מנות

# data[].attributes.subject
אורזים משלוחי מנות

# data[].attributes.headline
בחצר של פופיק-נתינה

# data[].attributes.subject
בחצר של פופיק-נתינה

# data[].attributes.attachment_link.title
פופיק - בחצר של פופיק 2012- לתת