# data[].attributes.body
Voit lisätä uuden "tarralapun" oikean alareunan + -painikkeesta. Sijoita ehdotuksesi painopisteen alle tai muihin aiheisiin valintasi mukaan.

# data[].attributes.headline
Rethinking sense of purpose in compulsory education in the age of AI

# data[].attributes.subject
Rethinking sense of purpose in compulsory education in the age of AI

# data[].attributes.body
Mitä laatu- tai sisältövaatimuksia on koulutukselle nyky-digitaalisessa ajassa, kun oppijat voivat päästä vähällä ja tekemiseen ylipäänsä pitää aina löytää merkitys? Tätä pohditaan paljon, mutta osaamisen määrittäminen on entistä hankalampaa. Myös monet arviointikäytänteet on haastettu. Riittävätkö nykyiset työkalut oppimisen ja osaamisen merkitykselliseksi tekemiseen, vai pitääkö - jälleen - miettiä oppiminen uusiksi? Tarvitaanko vähemmän tai enemmän, ja mitä? Mitä tuloksia tavoitellaan? (Anu Halvari, jätin vain idiksen, ei konkretiaa tämän enempää. Toki viittaus myös ainakin Futures of Education -julkaisuun.)

# data[].attributes.headline
Valkonormin ja rodullistamisen tunnistaminen ja purkaminen oppimisessa ja kansainvälistymisessä

# data[].attributes.subject
Valkonormin ja rodullistamisen tunnistaminen ja purkaminen oppimisessa ja kansainvälistymisessä

# data[].attributes.body
Miten kaikessa toiminnassa voidaan lisätä osallisuuden ja turvallisuuden tunnetta poistamalla valkonormatiivisuutta ja rodullistamista? Mitä on suomalaisuus ja eurooppalaisuus ja millaisien arvojen, normien, representaatioiden varaan niitä rakennetaan? Millaisia voimauttavia/syrjäyttäviä diskursseja kansainvälistymisessä on? Lisätietoja Anne Kolehmainen

# data[].attributes.body
Suomalainen ruokakasvatus, kouluruokailu ja kotitalousopetus ovat jotakin sellaista, joita ei samankaltaisina muissa maissa ole. Ne ovat usein toistuvien rutiinien vaikuttavuutta tiedostavia opetuksen j kasvatuksen keinoja edistää kestävää elämäntapaa ja oppimista kokonaisuutena. "School meal programmes and Home Economics as school subject are key instruments to promote food education, health, and sustainability." The Finnish food education system, providing free meals and home economics education to all students, is an innovative achievement to be proud of! The more frequently something occurs, the greater its impact. That's why it's crucial to focus on everyday life skills and regularly practiced routines, such as selecting food items, cooking, and eating. Food education, coupled with everyday life skills and free school meals, contributes to the global goal of zero hunger and plays a crucial role in building a brighter future for all. Additionally, addressing hunger, a barrier to human development, is vital for achieving other sustainable development objectives, such as advancing education and improving health outcomes.

# data[].attributes.headline
Kouluun kiinnittyminen ja poissaolojen ennaltaehkäisy  - koulun toimintakulttuurin kehittäminen

# data[].attributes.subject
Kouluun kiinnittyminen ja poissaolojen ennaltaehkäisy  - koulun toimintakulttuurin kehittäminen

# data[].attributes.body
Miten koulua kehitetään niin, että siellä viihdytään ja sinne kiinnitytään? Kiusaamisen ehkäisy, vuorovaikutussuhteet, kaverit, koulukulttuurin kehittäminen.

# data[].attributes.body
Mielestäni kaikki teemat, joihin mahdollisesti lähdemme mukaan tulisi liittyä opetussuunnitelmaamme ja sen kehittämiseen. Mielestäni emme voi lähteä rakentamaan kokonaisuuksia, jotka eivät ole varhaiskasvatuksen, esiopetuksen tai perusopetuksen opetussuunnitelmassa selkeänä kokonaisuutena.

# data[].attributes.body
Opettajien perustaito on aina ajankohtainen ja kiinnostaa kansallisesti ja kansainvälisesti. Formatiivinen ja summatiivinen arviointi, arvioinnin yhdenvertaisuus, hyvät arviointikäytännöt, arviointikulttuuri ja arviointiosaamisen ylläpitäminen.

# data[].attributes.headline
Kielitietoisuus (pienet kotoperäiset kieliryhmät, oman äidinkielen opetus) ja opetus

# data[].attributes.subject
Kielitietoisuus (pienet kotoperäiset kieliryhmät, oman äidinkielen opetus) ja opetus

# data[].attributes.body
Meillä on hienoja käytänteitä niin opetussuunnitelman tasolla kuin käytännön tasolla eri muodoissa niin läsnäolo-opetuksena kuin etäopetuksena, siitä miten pieniä kotoperäisiä kieliä tuetaan. Miten näissä voidaan huomioida kielitietoisuus opetuksessa ja miten toteuttaa eri tasoilla oppilaan oppimista tukeva oppimisympäristö, joka tukee myös hänen äidinkieltään ja rohkaisee käyttämään omaa äidinkieltä arjessa.

Tämän aiheen voisi myös nostaa yleisemmälle tasolle. Miten tuetaan/huomioidaan erilaisten kielien moninaisuutta koulussa ja opetuksessa? Miten tämä edesauttaa ja tukee oppilaita kaikessa oppimisessa? (Irja Seilola)

# data[].attributes.headline
Kielitietoisuus (jatkuu): kotoperäiset kielet ja omat äidinkielet

# data[].attributes.subject
Kielitietoisuus (jatkuu): kotoperäiset kielet ja omat äidinkielet

# data[].attributes.body
Tuen Irja Seilolan esitystä kotoperäisiin kieliin ja maahanmuuttajien oman äidinkielen opetukseen liittyvästä ideasta hankkeeksi. Puhuimme tästä Irjan kanssa: yhdistämällä kotoperäisten ja omien äidinkielten näkökulma voitaisiin nostaa kielten moninaisuus, monikielisyys ja limittäiskielisyys (translanguaging) vahvemmin esiin. Kaikki nämä ovat aiheita, joissa on paljon eurooppalaista tutkimusta, kansallisia (kotoperäiset kielet) ja paikallisia hankkeita, joten tapahtumaan saisi yhdistettyä sekä käytännön toimijoiden esimerkkejä että innostavia tutkimustietoja. (Anteeksi myöhäinen kommentointi eilisen teknisten ongelmien takia.) Lisätietoja: Sanna Voipio-Huovinen