# data[].attributes.body
Aika ennen kirjoitustaidon keksimistä.

# data[].attributes.body
Ihmisen historia koostuu suurimmalta osin keräilytaloudesta ja metsästyksestä. Tämä tarkoittaa siis sitä, että näiden ns. "pyyntikulttuurien" elinkeinot olivat metsästys ja keräily. Muita tyypillisiä pyyntikulttuurin piirteitä oli vaeltava elämäntapa, eli asuinpaikkaa vaihdettiin vuodenaikojen  mukaan, ja sen mukaan minne eläimet liikkuivat. Yhteisöt olivat pieniä ja työnjako meni lähes aina niin, että miehet metsästivät ja naiset keräilivät. Näinä hyvin alkukantaisina aikoina ihmiset valmistivat kaikki esineensä esimerkiksi puusta, kivestä ja luusta. Ihmiset ajattelivat maailmasta ja luonnosta hyvin myyttisesti ja sitä kautta heillä oli myös erilaisia rituaaleja sekä sääntöjä. Ihmiset esimerkiksi tekivät erilaisia luola- ja kalliomaalauksia, joihin saatettiin maalata erilaisia eläimiä. Lapsikuolleisuus oli noihin aikoihin hyvin suurta ja ihmiset eivät eläneet kovinkaan pitkään. Oltiinhan sitä kuitenkin lähes täysin luonnon armoilla.

# data[].attributes.headline
Ilmaston lämpeneminen 10 000 vuotta sitten

# data[].attributes.subject
Ilmaston lämpeneminen 10 000 vuotta sitten

# data[].attributes.body
Ilmasto lämpeni merkittävästi jääkauden päättyessä noin 10 000 vuotta sitten, jolloin kasvillisuus muuttui Lähi-idän alueella. Suurten riistaeläinten määrä väheni. Kuitenkin lämpenemisen seurauksena Lähi-idän alueelle syntyi viljelyn kannalta ideaaleja jokilaaksoja.

# data[].attributes.headline
Ensimmäiset maatalouskulttuurit 10 000 vuotta sitten

# data[].attributes.subject
Ensimmäiset maatalouskulttuurit 10 000 vuotta sitten

# data[].attributes.body
Maanviljelyä alkoi vähitellen syntyä pyyntikulttuurien tilalle, koska alettiin kylvämään ja kasvattamaan kasveja itse. Ihmiset alkoivat ajan myötä siirtymään maanviljelyyn ja karjatalouteen. Alettiin kasvattaa omaa karjaa ja viljelemään maata. Tätä kautta pyyntikulttuuri alkoi vähentyä ja ihmisten elintavat muuttuivat hitaasti, mutta varmasti. Ihmisten ei enää tarvinnut vaihtaa asuinpaikkaa jatkuvasti ja ympäristöä alettiin muokata vastaamaan ihmisten tarpeita. Luotiin esimerkiksi kastelujärjestelmiä viljelyksille, joilla pyrittiin maksimoimaan niiden tuotto.

# data[].attributes.headline
Ensimmäinen sivilisaatio syntyy Mesopotamiaan 

# data[].attributes.subject
Ensimmäinen sivilisaatio syntyy Mesopotamiaan 

# data[].attributes.body
Eufrat- ja Tigris-jokien välistä aluetta kutsutaan historiallisesti Mesopotamiaksi eli Kaksoisvirranmaaksi. Ensimmäisen korkeakulttuurin loi alueelle sumerien kansa. Korkeakulttuurin eli sivilisaation yleisimpiä piirteitä ovat maanviljely, kaupunkimainen asutus ja kirjoitustaito. Sumerit keksivät, että sekoittamalla tinaa kupariin saadaan pronssia, josta kyettiin valmistamaan entistä tehokkaampia kestävämpiä tarvikkeita. Sumerit keksivät myöskin pyörän, jota vaunujen lisäksi käytettiin keramiikan valmistamisessa. Sumerien aikana Mesopotamiaan syntyi useita halinnollisesti itsenäisiä kaupunkivaltioita.

# data[].attributes.body
Sumerit kehittivät noin vuonna 3200 eaa. kaikkien aikojen ensimmäisen kirjoitusjärjestelmän, koska sitä tarvittiin kaupankäyntiin, verotukseen ja hallinnon tarpeisiin. Tämä sumerien kehittämä nuolenpääkirjoitus oli siinäkin mielessä merkittävä keksintö, että se aloitti uuden historian aikakauden, nimittäin historiallisen ajan. Täten tietoa kyettiin säilyttämään ja siirtämään huomattavasti helpommin.

# data[].attributes.body
Aika kirjoitustaidon keksimisen jälkeen

# data[].attributes.headline
Egyptin korkeakulttuuri syntyy 3000 eaa.

# data[].attributes.subject
Egyptin korkeakulttuuri syntyy 3000 eaa.

# data[].attributes.body
Egyptin korkeakulttuuri syntyi Niili-joen ympärille ja joen vuosittaiset tulvat loivat ihmisille rytmin elämään. Niili edisti maanviljelyä ja sen kautta myös kaupankäynti eteni erinomaisesti. Tiede ja tekniikka kehittyivät Egyptissä runsaasti ja Niilin tulvia opittiin taidokkaasti hyödyntämään maanviljelyssä, ilman suuria ympäristöongelmia. Kuolemanjälkeinen elämä oli isossa roolissa muinaisessa Egyptissä ja hallitsija faraoille valtavia kehittyneitä hautarakennelmia eli pyramideja. Lääketiede ja kirurgia olivat Egyptissä myös hyvin kehittyneitä ja ihmisen anatomia tunnetiin hyvin. Hierarkia vallitsi Egyptissä ja ylimpänä oli farao, hänen lähipiirinsä, sitten papit, sitten sotilaat, kirjurit, opettajat, lääkärit, kauppiaat sekä käsityöläiset ja aivan alimpana talonpojat ja orjat. Syötiin lihaa ja salaattia ja juotiin runsaasti olutta. Vaatetus oli hame- ja kaapumaista.

# data[].attributes.body
Sumerien jälkeen Mesopotamiaa hallitsivat babylonialaiset, joiden pääkaupunki Babylon on erittäin tunnettu historiallisesti. Babylonialaisten jälkeen aluetta hallitsi assyrialaisten kansa. Assyrialaisten armeija oli pelätty ja tehokas, ja lisäksi heillä oli kehittynyttä teknologiaa. Heidän pääkaupunkinsa taas oli Ninive. Mesopotamiassa kaikki kansat kuten sumerit, assyrialaiset ja babylonialaiset harjoittivat laajaa kaupankäyntiä ja jokia sekä maareittejä pitkin tavaroita kuljetettiin esimerkiksi nykyisen Intian ja Turkin alueille. Mesopotamiasta vietiin erityisesti käsitöitä ja tuotiin metalleja. Mesopotamiassa maanviljely myöskin kehittyi hyvin merkittävästi ja siitä tulikin ajan kanssa hyvinkin tehokasta, kun kastelujärjestelmät ja patojen tekeminen yleistyi ja kehittyi. Luonnon muokkaaminen ja tilan raivaaminen pelloille aiheutti useita ympäristöhaittoja ja tehoviljeyssä oli suuren hyödyn lisäksi paljon haitallisia puolia. Mesopotamiankin yhteiskunnat sisälsivät hierarkian eli ihmiset olivat eri arvoisia.

# data[].attributes.headline
Rauta otetaan käyttöön Lähi-idässä 1200 eaa.

# data[].attributes.subject
Rauta otetaan käyttöön Lähi-idässä 1200 eaa.

# data[].attributes.body
Rauta otettiin käyttöön ja Lähi-idästä se alkoi levitä yhä useammille alueille.

# data[].attributes.headline
Antiikin Kreikka ja Rooma 1000 eaa. - 500 jaa.

# data[].attributes.subject
Antiikin Kreikka ja Rooma 1000 eaa. - 500 jaa.

# data[].attributes.body
Antiikin Kreikka syntyi meren äärelle ja meri yhdisti sitä. Meren ansiosta kaupankäynti oli helppoa ja Kreikan useat vaikutteet pääsivät leviämään ympäri maailmaa. Kreikassa esimerkiksi maanviljely ja käsityö olivat tärkeitä. Antiikin Kreikka ei ollut yksi yhtenäinen vaan se koostui useista kaupunkivaltioista eli alueista, joilla oli esimerkiksi itsenäinen hallinto ja lait. Tunnetuimpia kaupunkivaltioita olivat Ateena ja Sparta. Kreikkalaiset perustivat siirtokuntia ympäriinsä ja tavaraa kulki emäkaupunkien ja siirtokuntien välillä. Aktiivisimmin siirtokuntia perustettiin 750-550 eaa. Kreikkalaisten kulttuuri levisi voimakkaasti Välimeren alueella siirtokuntien ansiosta. Rooma oli alun perin kaupunkivaltio Tiber-joen varrella, mutta se alkoi kasvaa voimakkaasti. Antiikin Rooman historia jaetaan kuninkaiden aikaan, tasavallan aikaan ja keisariaikaan. Aluksi roomalaiset valloittivat alueita Italian niemimaalla, mutta valtasivat sitten, myös juuri nämä äsken mainitut kreikkalaiset kaupunkivaltiot. Antiikin aikana elinajanodote oli kuitenkin edelleen melko pieni. Orjuus oli hyvin yleistä ja lähes kaikki perustui orjien työntekoon ja toimintaan. Kaikki ihmiset olivat eri arvoisia ja kaikista alimpana olivat huonoarvoisimmat orjat. Naisilla oli myös huomattavasti heikompi asema kuin miehillä oikeastaan ihan kaikilla osa-alueilla. Antiikin aikana kehittyi monet asiat mitä näkee nykyaikanakin. Syntyi juliaaninen kalenteri, rahaa käytettiin, tieteet kehittyivät, arkkitehtuuri kehittyi ja siitä ehkä merkittävimpiä todisteita Rooman tieverkostot ja vesiputket.

# data[].attributes.body
Roomassa vallitsi kuninkaiden aika vuosina 753-509 eaa.

# data[].attributes.body
Roomassa vallitsi tasavallan aika vuosin 509-31 eaa. Tänä aikana Roomassa alkoi voimakas laajentuminen, koska tarvittiin tilaa väestönkasvulle ja raaka-aineiden tarve oli isossa kasvussa.

# data[].attributes.headline
Ateenassa aletaan harjoittaa demokratiaa 500 eaa.

# data[].attributes.subject
Ateenassa aletaan harjoittaa demokratiaa 500 eaa.

# data[].attributes.body
Ateenassa alettiin 500 eaa. harjoittaa valtiomuotoa, jota kutsutaan kansanvallaksi eli demokratiaksi.

# data[].attributes.body
Rooman keisariajan alussa vallinnut pitkä rauhan kausi.

# data[].attributes.headline
Vesuviuksen purkaus hautaa Pompejin 79 jaa.

# data[].attributes.subject
Vesuviuksen purkaus hautaa Pompejin 79 jaa.

# data[].attributes.body
Etelä-Italiassa Vesuvius-tulivuori purkautui vuonna 79 jaa. Lähialueet peittyivät tuhkaan sekä pieniin kiviin ja useita tuhansia ihmisiä kuoli. Purkauksen seurauksena useat kaupungit hautautuivat tuhka- ja kivikerrosten alle ja ovat täten säilyneet melko hyväkuntoisina yhä tähän päivään asti. Pompejin kaupunkia tutkimalla on saatu valtavasti tietoa antiikin ajasta.

# data[].attributes.body
Roomassa vallitsi keisariaika vuosina 31 eaa.-476 jaa. Rooman valtakunta laajimmillaan 117 jaa.

# data[].attributes.body
Rooma jakautui Länsi- ja Itä-Roomaan. Jakautumiseen ja lopulta antiikin ajan loppumiseen vaikutti useat eri tekijät kuten, ympäristöhaitat, poliittinen epävakaus ja ulkoinen paine. On myös niin sanotusti jatkuvuusteoria eli mitään erityistä ei tapahtunut, vaan muutos vain tapahtui ajan kuluessa. Itä-Roomasta Bysantti jatkoi ja säilytti antiikin tietoja ja taitoja aina keskiajalle asti.

# data[].attributes.body
500-1500-lukujen välistä aikaa kutsutaan keskiajaksi. Keskiaika jaetaan varhaiskeskiaikaan, sydänkeskiaikaan ja myöhäiskeskiaikaan.

# data[].attributes.body
Varhaiskeskiajalla ihmisiä muutti läntisessä Euroopassa paljon maaseudulle, jolloin kaupankäyminen väheni ja omavaraistalous yleistyi. Omavaraistaloudella tarkoitetaan sitä, että suurin osa tarvituista asioista valmistetaan itse. Ei selviä valtioiden rajoja ja syntyi pieniä kuningas- ja ruhtinaskuntia. Maanviljely kehittyi huomattavasti viljelytekniikoiden (kolmivuoroviljely ja sarkaviljely), rautatyökalujen käytön sekä härän vetovoimana käytön ansiosta. Feodalistinen järjestelmä hallitsi ja aatelisilla oli vaikutusvaltaa. Kirkolla oli myös suuri valta ja merkitys lähes kaikkien ihmisten elämässä.

# data[].attributes.body
Väkiluku kasvoi sydänkeskiajalla merkittävästi, jolloin esimerkiksi käsityöläisten ja kauppiaiden määrä kasvoi, ja täten kaupankäynti vilkastui ja yleistyi. Kristinuskoa levitettiin ympäri maailmaa. Kaupungit alkoivat myöskin kasvaa, koska maaseudulla ei ollut työtä läheskään kaikille. Porvarit alkoivat vaatia enemmän valtaa. Itämeren alueella toimi kaupankäyntiä edistänyt hansaliitto.

# data[].attributes.attachment_caption
Kuvassa kuvataan ruttoon kuolleita ihmisiä.

# data[].attributes.body
Myöhäiskeskiajan yksi merkittävimpiä tapahtumia oli tartuntatauti rutto, joka levisi kauppareittejä pitkin ja 1300-luvun puolessa välissä ns. musta surma eli rutto tappoi valtavan suuren osan väestöstä ja vaikutti sitä kautta suuresti yhteiskuntaan. Porvarit tavoittelivat asemansa vahvistumista, kaupungit ja kaupankäynti kasvoivat. Espanja ja Portugali etsivät merireittejä Kiinan ja Intian markkinoille.

# data[].attributes.body
Löytöretket alkoivat, kun Kristoffer Kolumbus purjehti uudelle mantereelle Amerikkaan 1492. Kristinuskoa haluttiin levittää ja kaupankäyntiä laajentaa. Alkuperäisväestöä kutsuttiin intiaaneiksi ja sana uudesta mantereesta alkoi levitä. Näin syntyi kolonialismi eli siirtomaalaisuus.

# data[].attributes.body
Asteekit ja Inkat voitettiin 1500-luvulla, koska eurooppalaisten aseistus oli ylivoimaista. Espanja ja Portugali olivat tehneet Tordesillasin sopimuksen 1494, jotta ei syntyisi kilpailua siirtomaista. Kasveja, eläimiä ja ihmisiä kuljetettiin mantereiden välillä. Nämä asiat johtivat ympäristöjen muutoksiin ja ruokavalion muuttumiseen. Eurooppalaisten tuomat taudit myös tappoivat paljon alkuperäisväestöä. Alkuperäisväestöjä orjuutettiin. Orjakauppa oli myös hyvin aktiivista ja orjia kuljetettiin esimerkiksi Afrikasta eurooppalaisten käyttöön. 1600-luvulla Ranskassa otettiin käyttöön itsevaltainen kuninkuuden muoto, mutta se kukistettiin suuressa vallankumouksessa 1789, kun porvarisääty otti vallan, tukenaan talonpojat. Euroopan valtiot kehittyivät kaikin puolin muita valtioita nopeammin kuten esimerkiksi Kiinaa nopeammin.

# data[].attributes.attachment_caption
Kuvassa kuvataan tehtaita ja niiden aiheuttamaa savua.

# data[].attributes.body
Tuotteiden tuotantotapa muuttui, kun tuotteita alettiin valmistaa tehtaissa. Teollisuus alkoi 1700-luvun lopulla Isossa-Britanniassa. Tekniikka ja maatalous kehittyi. Myös väestömäärä kasvoi runsaasti ja ihmisiä muutti kaupunkeihin. Ihmisten keskiverto elinikä nousi. Syntyi uusi luokkajako, jossa ylimpänä olivat kapitalistit, sitten keskiluokka ja alimpana työväenluokka. Useiden työläisten elämä oli hyvin kurjaa ja lapsia käytettiin yleisesti työnteossa. 1800-luvulla syntyi uusi aate sosialismi, joka pyrki syrjäyttämään kapitalismin. Sosialismi pyrki tuotantovälineiden yhteisomistukseen. Tiede kehittyi ja koulutus yleistyi. Myös asumismukavuus kehittyi. 1900-luvulla ihmisiä lähti etsimään parempaa elämää erityisesti Euroopasta Pohjois-Amerikkaan.