# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om fysisk, psykisk, social og åndelig smerte til at indgå i det tværprofessionelle samarbejde om smertelindring.

# data[].attributes.body
1. smerte er individuel og skal behandles individuelt
2. smerte består af 4 elementer: fysisk, psykisk, socialt og åndeligt.
3. for at forstå smerten hos borger/patient er det vigtigt at tale med borger/pt. for at kunne forstå omfanget af smerten og derved lægge en smertelindrings plan.

# data[].attributes.attachment_caption
Lejring i 30 grader, 70 grader, samt ryglejreing. 

# data[].attributes.body
Lejringen er med til at afhjælpe smerte samt at forbygge smerter. fx ved at forbygge decubitus eller aflaste led og muskler efter operation.
det virker godt at lejre pt. der er kognitivt velfungerende men  ved demens og delir er dette noget vanskeligere. da det ofte er svært fordi pt ikke forstår vigtigheden af at blive lejret.

# data[].attributes.body
Nada er øreakupunktur baseret på kinesisk medicin.
Nada har 5(6) punkter der går ind og påvirker sindet
Sympatikus, Shen men, nyre, lever øvre/nedre lunge

Nada virker afslappende, nogle falder i søvn mens de har nålene i det kan nive/stramme at få sat nålene i. og nogle oplever at det bløder når man tager dem ud.

# data[].attributes.body
Jeg har fået en bredere forståelse for hvordan NADA og mindfullness kan bruges ifm. psykisk smerte og accept.

Jeg havde en god oplevelse med NADA behandlingne og er mere nysgerig på hvordan den kan bruges i arbejdet. ikke kun som metode til smertelindring men også til den yngre borger/pt gruppe der for konstateret kroniske sygdomme eller oplever andre traumer.

# data[].attributes.headline
Praksisbeskrivelse af borger/patient: Karen 

# data[].attributes.subject
Praksisbeskrivelse af borger/patient: Karen 

# data[].attributes.body
Karen er 88 år har haft et mindre hjerneinfakt, haft traumatisk rhabdomyolyse efter at have ligget på gulvet i 16 timer, karen er sengeliggende og har fået anlagt nasalsonde til suplerende ernæring. Men ergo vurdering er at hun stadig må spise blød kost. og drikke letfortykket væske.
karen har smerter i hø hofte og låret efter den lange tid på gulvet, samt i venstre hoft efter tidligere hofteoperation.
det ses tydeligt at karen har decubitus 1 stadie på begge hæle.

# data[].attributes.body
Jon Kabat-Zinn - lev med livets katastrofer.
mindfullness = at være til stede i nuet.
MSBR står for mindfulness baseret stressreduktion.
kvaliteten af relationer bliver bedere ved at være i nuet.
formålet er at reducere lidelse og opbygge et vedvarende sundt mentalt helbred.

Accept
Venlighed
Nysgerighed

Mindfullness kan lære patienter at blive bevidst om sin smerte og derved lindre den ved at forholde sig til den.

Vi skal arbejde på at finde det gode. for hjernen skal nok selv lægge mærke til alt det dårlige. hjernene er designet til at være på vagt over for negativitet og pludselige ændringer for at overleve.

# data[].attributes.headline
Karens smerter set gennem totalsmerte modellen

# data[].attributes.subject
Karens smerter set gennem totalsmerte modellen

# data[].attributes.body
Fysisk: Karen har smerter i Ve. hofte efter tidl. hofteoperation samt Hø hofte efter at have ligget på gulvet i hjemmet efter fald.
Karen har smerter i hælene grundet begyndende decubitus.
Psykisk: Karen er grådlabil, og bliver hurtigt berørt, når hun for hjælpe. Hun føler ikke hun fortjener det.
Socialt: Karen har været 100% selvhjulpen og er nu bundet til seng eller komfortkørestol. hun får besøg af hjemmeplejen x8 dagligt. Men kommer ikke ud fra hjemmet i samme omfang. hun føler sig alene og har ikke lyst til at spise.
Åndeligt: Karen har svært ved at acceptere og forstå hendes nye tilstand, hvorfor skal det være så svært for hende?

# data[].attributes.body
Smerte er både fysiologisk og emotionelt.

Transduktion: senosorisk påvirkning/starten på en smerteimpuls.
Transmisson: FIRST PAIN smerteimpulser genen hurtige nervefibre.
SECOND PAIN smerteimpulser gennem langsomme nervefibre.
Perception: når vi bliver bevidste om smerten, impulsen påvirkes af tidligere oplevelser. (se billede ovenfor)
Endorfiner produceres ved smertepåvirkning men også ved træning, sex og latter

Nocicemptive: knogler, led, muskler, hud.
Vicerale: slimhinder og indre organer.
Neuropatiske: Det sensoriske nervesystem.

Akutte/Kroniske

# data[].attributes.body
3. Eleven kan anvende viden om WHO’s smertestrappe, relevante smerteteorier og metoder til at indsamle data om borgerens/patientens selvvurderede smerteintensitet og tage initiativ til smertelindrende behandling i den palliative indsats.

5. Eleven kan anvende viden om smerteudtryk til at vælge målrettet kommunikation og sygepleje i samarbejdet med borgeren/patienten og pårørende i det palliative forløb.

# data[].attributes.body
Kvinde, 68-årig, kendt med metastatisk C. mamma. Henvist til smertebehandlings teamet, med henblik på længerevarende smertebehandling. pt. oplever smerterne som skarpe og brændende lokaliseret til hø. bryst som stråler ud til venstre arm.

smerter forværres ved bevægelse og vejrtrækning. Hun angiver smerteintensiteten til 7.

pt. har tidligere erfaring med smertelindring, herunder NSAIDér og svage opioider.

Fru Hansen er bekymret over, hvordan smerterne skal påvirke hendes daglige liv. Hun ønsker at være så aktiv som muligt og deltage i sine børnebørns liv.

Der undersøges mulighed for akupunktur for at afhjælpe smerter ved vejrtrækning.

rp. Panodil 1000mg x4 dagligt

rp. Ibuprofen 400 mg x2 dagligt, mane, vesper

rp. pn Tramadol  50 mg x4 dagligt

# data[].attributes.body
1.      Dagens læringsmål: 3+5 gennem udarbejdelsen af arbejdsværktøj til samtale om smerter har jeg fået en bedre forståelse af smertetrappen og hvordan man altid vælger et præparart der smertedækker til det behov pt. har og ikke yderligere, da der altid kan øges i mængden af medicin. og vi derved undergår utilsigtede bivirkninger.

2.      Kommunikation og Indsamling af Information: Under samtalen med fru hansen blev jeg opmærksom på at der er forskel på om det er akutte eller kroniske smerter, fru hansen har haft smerterne i længere tid og det kan derfor være svært at vurdere hvor meget der skal til for at smerte dække hende, ud fra hendes gode erfaring med præpararter tidligere er det disse der er taget udgangspunkt i.
fru hansen har svært ved præcist at angive omfanget a hendes smerter eller i hvor lang tid hun ahr haft dem.

3.      Brug af VAS/NRS:
Jeg synes ikke at VAS/NRS er fyldestgørende til at vurdere fru hansens smerter ABBYS smerteskala er mere dybdegående og tager mere højde for kropssprog, adfærd, fysiologiske og fysiske ændringer og giver et mere præcist smerte billede, ved denne smertevurdering ses det også mere tydligt at fru hansens smerter er langt være ved bevægelse end hvis hun holder sig i ro.
Fru hansen havde svært ved at vælge et præcist tal.

4.     anvendelse af smertetrappe som SSA?
Smertetrappen kan bruges til at vurdere virkning af medicinen i dagligdagen er der smerte kan man se om der skal PCM som PN og er dette ikke nok eller bruges alle PN kan man vurdere om det skal ligge fast, eller som depot.
man kan også bruge den til at vurdere hvis pt. ingen smerter har ved brug af smertelindrende præparater og der stadig er et behov eller om der skal startes en udtrapning.

5.      Samspil med Simuleret Patient: ved at være nærværende aktivt lyttende og have god tid, samt kontinuerligt at følge fru hansen er der skabt rammer for en tryg samtale. ud fra hyppige besøg hos fru hansen kan jeg også obserevere at smerterne er blevet værre.

6.      Personlig og Faglig Udvikling:

vigtigheden af en god smerteudredning starter med et godt relationsarbejde og kræver at der bliver fulgt op på behandlingen så den løbende kan tilpasses efter ændringer i pt. tilstand

7.      Feedback og Forbedringer:
jeg vil til en anden gang. sørger for at følge op på om planen havde virket. og tidligere plan var afsluttet af læge eller om det er pt. selv der har vurderet at behandlingen skulle afsluttes

8.      Generelle Refleksioner:

Jeg vil have et større fokus på totalsmerte og hvordan de 4 aspekter påvirker hendanden, og at det ikke er nok at smertedække farmakologisk.

# data[].attributes.body
4. Eleven kan anvende viden om fysisk, psykisk, social og åndelig smerte til at indgå i det tværprofessionelle samarbejde om smertelindring.
5. Eleven kan anvende viden om smerteudtryk til at vælge en målrettet kommunikation og sygepleje i samarbejdet med borgeren/patienten og pårørende i det palliative forløb.

# data[].attributes.body
Samtalesalon om døden, en af de svære samtaler der kan give mange socialsmerter.

# data[].attributes.body
plejekollektiv er et hjem for misbrugere der kan få hjælp trods deres misbrug.

# data[].attributes.body
Søs fortæller om hvordan det er at være kronik syg og hvordan det er have en sygdom, med hvilke tabuer der følger med og den smerte hun oplever ved at miste sin identitet. og den byrde hun føler sig som for familien og samfundet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Usynligt syg: Søs' historie | Kortdok | DR3

# data[].attributes.body
Sønnen fortæller hvordan det er at have en far der er syg og hvordan det er at være pårørende til en der har smerter altid. hvordan samfundet kan være stigmatiserend og at der kan være et stort tabu omkring det.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
FAKS Foreningen af kroniske smerteramte pårørende

# data[].attributes.headline
Formål:Hvordan vil I kommunikere med jeres borgere og deres familie om lidelse, smerter, og ønsker til livets afslutning?

# data[].attributes.subject
Formål:Hvordan vil I kommunikere med jeres borgere og deres familie om lidelse, smerter, og ønsker til livets afslutning?

# data[].attributes.body
Vi vil sørge for at arrangere et møde med pt. og pårørende hvor ement er Smerte. her vil vi tage udgangspunkt i Totalsmertemodellen.
Fysisk smerte
Psykisk smerte
Socialt smerte
Åndelig smerte
vi vil bruge totalsmertemodellen som skabelon, bruge gensvarsmodellen til at strukturere samtalen ved at være anerkendende. lyttende, bruge udvidende smørgsmål til at præcicere smerterpåvirkning bruge afgrænsende spørgsmål til at få afklaret lavpraktiske spørgsmål.
jeg vil bruge konfronterende gensvar. for at skabe en mere åben samtale om hvad vi føler, tænker og tror om samtalen.
bruge en kombination af linære og cirkulære spørgsmål sammen med de pårørende så de kan forstå hvorfor pt. har disse smerter. og hvordan vi kan afhjælpe men også hvad de pårørende kan hjælpe med

# data[].attributes.attachment_caption
Sognepræst bårse-beldringe sogn samt hospitalspræst på Oringe

# data[].attributes.body
Lars fik sat nogle tanker i gang da han stillede spørgsmålet "Er vi som menneske stærke eller svage?"
Tager vi udgangspukt i at alle er svage og skrøbelige individer åbner det op for en tilgang om at alle har brug for hjælp og brug for nogen at snakke med og at vi i et fælleskab er stærkere og at der er mange ting i verden der kan give os smerte, både fysisk, psykisk, socialt og åndeligt.

# data[].attributes.body
Skyld, sorg, usikkerhed, søgen efter mening, soning, hvorfor mig?.
Er nogle af de eksistentielle aspekter i åndelig smerte.
Åndelige udfordringer kan vises sig gennem
overvejelser, holdninger og åndelige værdier.
Religiøse udfordringer kan udspringe i religiøse overvejelser, trospraksis, forhold til gud og livsgrundlag.

# data[].attributes.body
én del af Totalsmerten. pt kan opleve socialsmerten som at være en byrde for behandlingssystemet, ændringer på roller og vendskaber, påvirken af seksuallivet, tilsstedeværelse. børn ægtefælle, forældre.

Socialsmerte kan give sociale udfordringer.
At kunne forsøge sig selv
Boligforhold
Arbejde
Mobilitet
Pårørende/ægtefælle/børn/netværk
Juridisk sikring af hinanden
Civilstatus
Aflastning/plejeorlov/ hjemmehjælp
Ikke at kunne få børn

Symptomerne på Socialsmerter
Smerter
Tilbagetræning
Kontroltab
Håbløshed
Depression
Krise
Identitetstab/sorg

Lindring af socialsmerte
Styr på økonomi, sygedagpenge, civilstand, testamente, sidste tid, begravelse.
Terminal erklæring
Hjælp i hjemmet
Hjælpemidler
Livshistorie og relationsarbejde
Omsorg, nærhed, kontakt
Plejeorlov
Støtte til pårørende
Farmakologisk behandling

# data[].attributes.body
Spørgsmål:
ser du en forandring i måden vi forholder os til religon og åndelig smerte i takt med at samfundet udvikler sig og vi bliver mere individuelle.

ses der en sammenhæng eller er der forskel på hvordan hhv unge og ældre oplever åndelig smerte.
- hvad er din forståelse af åndelig smerte.
- hvad kan du som præst gøre for at afhjælpe åndelig smerte.
- hvem kontakter dig ved behov for hjælp til åndelig smerte, patient, pårørende eller sundhedspersonale.

hvordan starter vi samtalen om åndelig smerte.
hvornår i et paliativt forløb. er det relevant at tage kontakt til præsten

mangle på religiøst forhold hindring for at tale med en præst.
kan man tale med en præst selv om man ikke er medlem af folkekirken.

# data[].attributes.body
En errindringsfilm af Anne Regitze Wivel om alt der sker på bispebjerg hospital de sidste 12 dage inden hendes mad, Svend Aukens død.

filmen skildre personalets opgaver og de patienter der er indlagt på afdelingen. den viser hvordan personalet viser en ukuelighed, ildånd for de indlagte.

# data[].attributes.body
Vigtigt at snak om sygdommen ikke må fylde det hele men der skal også være plads til at tale om andet

# data[].attributes.body
Bruger 2-spors-modellen i sorg bearbejdelsen

Har hovedcenter i Næstved men har åbent en dag hver anden uge i nykøbing og maribo

# data[].attributes.body
Det tværfaglige team udarbejder en fyldestgørende vurdering af den enkelte patient.
Kroniske smerter kan komme og gå i styrke men de forsvinder ikke, pt. Må tilpasse sig og det går ud over de sociale og psykiske kompetencer

# data[].attributes.body
Efter henvisningen og inden indkaldelsen udfyldes Paindata spørgeskemaet og herefter laves der journaloptag og det vurderes om smerteklinikken kan hjælpe og hvordan. så arbejder teamet udfra bio-psyko-social modellen

# data[].attributes.headline
læringsmål d. 9/10 studietur  + Reflektion

# data[].attributes.subject
læringsmål d. 9/10 studietur  + Reflektion

# data[].attributes.body
Læringsmål: Eleven skal opnå viden om tværfaglige indsatser og tilbud for patienter med både maligne og nonmaligne smerter, samt kommunikation og sygepleje til disse patienter, og deres pårørende.

1. Reflekter over læringsudbyttet i dag i forhold til læringsmålet.
Man kan ikke kun behandle smerter medicinsk det er den bio-psyko-sociale model man har den bedste indsats og de bedste resultater. borger/pt. netværk har stor indflydelse påhvordan man takler smerte.
2. Hvad tager du med dig efter besøget i Kræftens Bekæmpelse?
Et super godt besøg, vi fik et godt indblik i hvordan en frivillig organistation uden støtte fra staten kan være til gavn, gennem rådgivningscentrene. men også at det er en udfordring når man bor langt væk, fx nakskov, da centeret ligger i næstved og der kun er mulighed for at booke tid i maribo og nykøbing hvert 14 dag.
3. Hvad har besøget i Tværfagligt Smertecenter haft af betydning for din viden om psykisk og fysisk smertelindring.
Jeg synes ikke det var videre lærrigt, det eneste jeg kan tage med fra dette besøg er at vi skal være bedre til at kommunikere mellem primær sektor og smertescenteret samt at der er meget lang ventetid.
Det meste der blev fortalt er noget vi allerede har fået at vide her på skolen.