# data[].attributes.body
Det er en slags auto fiktion, en slags auto fiktion hvor det er lige meget hvad der er fiktion og hvad der er fakta. Samt det er en roman, men en lidt speciel roman grundet kompositionen.

Vi er over i epikken, det er ikke en fortælling som er fortløbende, det er det ene lille afsnit efter det andet i romanen her Gud taler ud.

# data[].attributes.headline
Gør rede for tekstens dominerende fremstillingsform. (Husk teksteksempler) 

# data[].attributes.subject
Gør rede for tekstens dominerende fremstillingsform. (Husk teksteksempler) 

# data[].attributes.body
I starten af romanen er det panoramisk fremstilling, da vi ikke får så mange detaljer, men kun lige det mest nødvendige. Dette ses på linje 1-3 på side 5. Effekten af panoramisk fremstilling gør, at det bliver et langt tidsforløb fortalt i korte træk og uden detaljer.

Hvorimod, midt i bogen får vi mange flere detaljer, hvor læseren vil føle sig tæt på begivenheden. Teksteksempel side 115, linje 4-7. (Scenisk fremstillingsform) Effekten er at vi er direkte i handlingens midte.

Det samme til slut i bogen, her ser vi også scenisk fremstilling- teksteksempel side 147 linje 14-16. Fortælletempoet ses værende lavt, og er meget beskrivende. Effekten er at læseren bliver fluen på væggen og vil opleve det der sker her og nu.

# data[].attributes.headline
Giv eksempler på tekstens sprog, der hvor I kan se det som enten tale- eller skriftsprogsnært. 

# data[].attributes.subject
Giv eksempler på tekstens sprog, der hvor I kan se det som enten tale- eller skriftsprogsnært. 

# data[].attributes.body
I Gud taler ud bliver der brugt mest skriftsprog, men der ses dog enkelte steder hvor der bliver anvendt talesprog dette i forbindelse med samtale mellem Gerd Lillian og Gud.

Et eksempel på når der bruges talesprog er samtalen mellem Gud og Gerd Lillian på side 7, linje 7-11, som giver en effekt af at man som læser kommer tæt på deres samtale, man får fornemmelsen af at den er opstået nu og her.

Et eksempel på skriftsprog er på side 111 linje 2-5. Giver en effekt af at det kan forstås af flere mennesker, fordi vi ikke kan vide 100% hvornår det bliver sagt, eller hvem han siger det til.

# data[].attributes.headline
Giv eksempler på tekstens stil og tone. Argumenter for hvilken tone der dominerer (i de 3 "afsnit")

# data[].attributes.subject
Giv eksempler på tekstens stil og tone. Argumenter for hvilken tone der dominerer (i de 3 "afsnit")

# data[].attributes.body
Afsnit 1:

Romanen starter i in medias res, tonen opleves værende desperat, da vi ikke får af vide hvorfor de køber det her hus, og hvorfor de skulle flytte. Atmosfæren er på dette tidspunkt let og neutral, ikke direkte glad. Læseren kan godt mærke, at der snart skal til at ske noget. Vi mærker miljøet.

Afsnit 2:

Tonen er humoristisk og sarkastisk, men vi kan også godt mærke den anspændte stemning/atmosfære, der er omkring Gud i huset.

et eksempel på det humoristiske er på side 113 linje 1-3

Afsnit 3:

Tonen er mere rolig, efter Gud er død. Børnene og Gerd tager tingene mere stille og roligt. Da der ikke er en, skal man “gå på liste tæer" omkring.

# data[].attributes.headline
Lav diskursanalyse af italesættelsen af Gud på bogens første 2 sider. D.v.s. I skal prøve at fortælle på hvilken måde Gud italesættes. Brug gerne begreberne fra kap. 4.11 i HTD

# data[].attributes.subject
Lav diskursanalyse af italesættelsen af Gud på bogens første 2 sider. D.v.s. I skal prøve at fortælle på hvilken måde Gud italesættes. Brug gerne begreberne fra kap. 4.11 i HTD

# data[].attributes.body
Nodalpunktet = Gud

Ækvivalenskæde er ord, som beskriver vores nodalpunkt, det kunne fx være at der i bogen står beskrevet direkte i teksten at Gud er stolt og har tid nok.

# data[].attributes.headline
Lav personkarakteristik af Gud. Tag højde for hans udvikling gennem bogen.

# data[].attributes.subject
Lav personkarakteristik af Gud. Tag højde for hans udvikling gennem bogen.

# data[].attributes.body
I starten er han dominerede og er ligesom den, der bestemmer i hjemmet, de andre går på listefødder omkring ham. Da han kan springe når som helst

I midten af bogen bliver han syg og mister fatningen, hvor han bliver mere grov og aggressiv, han gør nogle slemme ting, hvor man som læser tænker “hvad fanden sker der lige her” eksempelvis snakker om at dræbe en kat med brevkniv og han låser Gerd Lillian inde i et skur, da han mener det er hendes skyld at Danmark taber til Sverige i fodbold, alle disse hændelser er eksempler på at gud har mistet fatningen.

I slutningen er Gud meget  ydmyg og meget afhængig af Gerd Lillian og sønnerne, han får hushjælp. Gud taber sin dominante fremtræden, som han havde i starten, da han nu afhængig af hjælp af andre. (til sidst)

# data[].attributes.headline
Sammenlign skildringen af kræftsygdommen i filmen og i bogen. Medtag gerne et enkelt eksempel fra bogen med sidetal (men henvis bare til hvad I husker fra filmen).

# data[].attributes.subject
Sammenlign skildringen af kræftsygdommen i filmen og i bogen. Medtag gerne et enkelt eksempel fra bogen med sidetal (men henvis bare til hvad I husker fra filmen).

# data[].attributes.body
I bogen kommer kræften frem ved at han begynder at hallucinere og får svært ved at trække vejret, han får hjælp af en hjemmesygeplejerske, da han ikke vil have at Gerd Lillian hjælper ham, da han ikke vil have hun skal se ham sådan. Så i bogen bliver han hårdere ramt, hvorimod i filmen ser man han får diagnosen og prøver at helbrede sig med hjælp af ord, han bliver rask, får sygdommen igen og dør til sidst, man ser ham ikke lide på samme måde, som det bliver beskrevet i bogen, da der er en mere detaljeret beskrivelse i bogen.

Tekst Eksempel fra bogen: Side 139, linje 5-8 og på side 126, linje 1-4.

# data[].attributes.headline
Overvej og argumenter for hvad de 3 litterære metoder, biografisk metode, nykritisk metode og psykoanalytisk metode vil gøre for romanen, Gud taler ud.

# data[].attributes.subject
Overvej og argumenter for hvad de 3 litterære metoder, biografisk metode, nykritisk metode og psykoanalytisk metode vil gøre for romanen, Gud taler ud.

# data[].attributes.body
Nykritisk:

Man kan godt vælge kun at fokusere på teksten, uden at fokusere på forfatteren.

Men man kan sige det ikke gør så meget her, da han ikke er en særlig kendt forfatter i forvejen, da romanen her var hans gennembrud.

Så der vil ikke være noget fordomme om forfatteren. Det ville dog være godt med noget baggrundsviden som Jens Blendstrup, så man ved noget forhistorie for at Gud er hans far og bogen refererer til hans barndom.

Biografisk: Bogen er en selvbiografi af Jens Blendstrup, her beskriver Jens hvordan han så sin far “gud” og Jens opvækst. Men med forbehold på at nogle af begivenhederne har fået tilført noget fiktion. Effekten af dette er at man for et billede af forfatternes liv og derved kan få en form for empati med forfatteren.

Psykoanalytisk: Psykoanalytisk ville kunne gøre godt for romanen, da man går i gang med at tænke over, hvorfor Gud gør og tænker som han gør, men også hvorfor sønnerne og konen reagerer som de gør. Man går ind og analyserer handlingen på en anden måde og forstår måske bedre hvad der foregår, da man sætter sig ind i deres tanker.