# data[].attributes.headline
Літературно-музична композиція, конкурс читців "Крила слова" .

# data[].attributes.subject
Літературно-музична композиція, конкурс читців "Крила слова" .

# data[].attributes.body
Літературно-музична композиція, конкурс читців "Крила слова" .

Сьогодні, 19 березня, у Київській гімназії східних мов №1 шанувальники слова

Ліни Костенко зібралися на особливу зустріч — зустріч із поезією, мудрістю і силою українського слова. Цей день присвячений видатній українській поетесі, легенді сучасної літератури — Ліні Костенко.

Її ім’я стало символом честі, гідності й духовної незалежності. У кожному рядку її поезії звучить любов до рідної землі, глибока повага до історії свого народу і віра в силу людського духу. Її слово — гостре й правдиве, ніжне й мудре — здатне торкнутися найпотаємніших струн людської душі.

Поезія-це завжди неповторність

Якийсь безсмертний дотик

Поезія Ліни Костенко —уроки мужності, уроки свободи, уроки любові до України. Її вірші допомагають нам краще зрозуміти себе, свій народ і свою відповідальність перед майбутнім.

І сьогодні, коли наша країна переживає непрості часи, слова поетеси звучать особливо проникливо й сильно. Вони підтримують, надихають і нагадують кожному з нас: сила нації — у її культурі, мові та пам’яті.

Тож нехай сьогоднішня літературна зустріч стане даниною великої шани таланту Ліни Костенко, а її поезія ще раз об’єднає нас у любові до рідного слова і до України.

Запрошуємо вас у світ поезії Ліни Костенко — світ глибоких думок, щирих почуттів і справжньої духовної краси. Із Днем народження, шановна Ліно Василівно! Многая літа!

# data[].attributes.headline
Конкурс читців поезії Ліни Костенко. Вручення дипломів  учасникам

# data[].attributes.subject
Конкурс читців поезії Ліни Костенко. Вручення дипломів  учасникам

# data[].attributes.headline
9-10 березня в Київськ

# data[].attributes.body
9-10 березня в Київській гімназії східних мов #1 вшанували людину, яка стала символом української душі, голосом правди й совісті нашого народу — Тараса Шевченка. Його слово народилося з болю і надії, з любові до України та віри в її майбутнє.

Він був не лише поетом — він був пророком свого часу. У його рядках звучить боротьба за свободу, гідність і право бути собою. Його поезія зібрана у безсмертній книзі — Кобзар — книзі, що стала духовним оберегом українців у найважчі часи.

Шевченко мріяв про вільну, освічену, щасливу Україну. І сьогодні його слова звучать особливо актуально. Вони вчать нас любити рідну землю, поважати свою історію, бути сміливими й небайдужими. Учителями МО вчителів української мови, української літератури було проведено інтегровані уроки ,,Шевченко поет і художник"( українська література, мистецтво), заходи: Життєва абетка «Голос Тараса-Конституція патріота», "Борітеся-поборете: Шевченкове слово в боротьбі за свободу", інтелектуально-розважальні ігри "Шевченко-квіз", квести "Нас єднають думи Кобзаря, створено сторіборди на уроках літератури за творами Тараса Шевченка, засідання літературної студії «Шевченко в поетичних рядках», інтелектуально-дискусійний клуб "Шевченко: код нації", мистецьку вітальню «Шевченко знаний і невідомий»", проведено конкурс читців поезій Тараса Шевченка (1-11 класи) та нагороджено переможців грамотами, дипломами, подаровано цікаві книги, які стануть справжнім скарбом для кожної дитини. Гімназисти декламували вірші японською, китайською, арабською мовами, виконували пісні на вірші письменника. Одним словом, сучасно, креативно, пізнавльно провели Шевченківські дні! Нехай вони стануть для нас не лише даниною пам’яті великому Кобзареві, а й нагодою замислитися: що означає бути українцем? Який слід ми залишимо по собі? Чи зуміємо ми зберегти і примножити те, за що боровся Шевченко?

Пам’ятаймо його заповіт:

«Свою Україну любіть…

Любіть її… во время люте…»

Бо допоки звучить Шевченкове слово — живе Україна.

# data[].attributes.headline
Конкурс читців поезій Шевченка

# data[].attributes.subject
Конкурс читців поезій Шевченка

# data[].attributes.attachment_link.title
конкурс читців

# data[].attributes.headline
Заходи МО до Шевченківських днів

# data[].attributes.subject
Заходи МО до Шевченківських днів

# data[].attributes.attachment_link.title
7-Б пісня Кобзаря

# data[].attributes.attachment_link.title
8-Б Лине пісня

# data[].attributes.headline
Шевченківські дні

# data[].attributes.subject
Шевченківські дні

# data[].attributes.headline
Шевченківські дні

# data[].attributes.subject
Шевченківські дні

# data[].attributes.attachment_link.title
Леся Українка заходи

# data[].attributes.attachment_caption
25 лютого в Київській гімназії східних мов #1 відзначили 155 річницю від дня народження видатної доньки України — Лесі Українки. Її ім’я стало символом сили духу, незламності та великої любові до рідного слова.Вона прожила непросте життя, сповнене випробувань, але ніколи не втрачала віри. Її слово було гострим, як меч, і ніжним, як весняна пісня. У поезіях, драматичних творах, листах — скрізь звучить її непохитне:«Contra spem spero!» — «Без надії сподіваюсь!»«Я буду крізь сльози сміятись, серед лиха співати пісні...» Слова, що стали нашим генетичним кодом. Сьогодні ми вшанували пам’ять Лесі Українки — жінки, яка навчила нас, що сила духу не має меж, а любов до свого краю сильніша за будь-який біль.Вона була тендітною, але мала серце воїна. Вона вірила у світло, коли навколо панувала темрява. Її голос і сьогодні звучить у кожному з нас, додаючи мудрості та незламності.Учителями гімназії сьогодні проведені заходи»Мрії зламане крило»,»Дівчина з Полісся», «Леся-жінка з душею весни»; конкурс декламаторів у номінації- «найщиріше виконання»,»найвиразніша дикція», «найемоційніше читання «; гімназисти створювали казки, дизайн футболок із світлинами Лесі Українки та влучними  її висловами, малювали ілюстрації, спілкувалися з Лесею в Instagram, інсценізували уривки з творів…Дякуємо відомій Лесі за силу слова, яка крізь століття веде нас до перемоги. Тож нехай вогненне слово Лесі Українки запалює в наших серцях віру, мужність і любов до України.

# data[].attributes.headline
Заходи МО вчителів української мов  та  літератури до Дня рідної мови

# data[].attributes.subject
Заходи МО вчителів української мов  та  літератури до Дня рідної мови

# data[].attributes.headline
Флешмоб "Мова- серце нації "від учнів 7-В класу

# data[].attributes.subject
Флешмоб "Мова- серце нації "від учнів 7-В класу

# data[].attributes.headline
Костюк Аріна, учениця 5-А класу читає поезію

# data[].attributes.subject
Костюк Аріна, учениця 5-А класу читає поезію

# data[].attributes.headline
День рідної мови-2026

# data[].attributes.subject
День рідної мови-2026

# data[].attributes.headline
День рідної мови - 2026

# data[].attributes.subject
День рідної мови - 2026

# data[].attributes.headline
День рідної мови-2026

# data[].attributes.subject
День рідної мови-2026

# data[].attributes.attachment_caption
21 лютого відзначається Міжнародний день рідної мови. Але цьогоріч  в Київській гімназії східних мов відбулося свято 19 лютого. Перш ніж розпочати урочисту частину «Золоте серце української- батьківської і материнської «Оксана Іллівна - директорка закладу - повідомила учням, вчителям про велику втрату для нашої  гімназійної родини -загинув колишній випускник - Юрій Щеголєв - Герой , який віддав життя за Україну, за всіх нас, щоб ми мали змогу працювати , навчатися, просто жити….Він назавжди залишиться для нас прикладом мужності та любові до Батьківщини . Нехай спочиває з миром наш Герой. Його подвиг ніколи не буде забутий. Вічна пам'ять! Хоч і живемо в такий складний  час , але ми непереможні, як нація, як народ. Українська мова сьогодні є потужною зброєю, незламним щитом та фундаментальним маркером ідентичності, що об'єднує націю, береже історичну пам'ять і захищає від ворожого впливу. Вона виступає основою національної свідомості, формуючи єдність, незламність та виборюючи свободу в умовах війни. Це те невидиме крило, яке тримає нас у небі історії й культури. Міжнародний день рідної мови, проголошений ЮНЕСКО, нагадує всьому світові: кожна мова — безцінна, кожне слово — жива пам’ять народу. У нашій мові — і мудрість віків, і пісня калини, і сила нескорених. Великий Кобзар Тарас Шевченко заповідав:«Учітесь, читайте, І чужому научайтесь, Й свого не цурайтесь» .Сьогодні в Київській гімназії східних мов вчителями  було проведено конкурс читців (віршів, скоромовок), мовознавчі ігри- змагання, двобої між командами учнів 5-10 класів, лінгвістичні батли, філологічний водевіль «У тенетах суржика». Гімназисти продемонстрували, що є справжніми знавцями рідної мови. Тож бережімо своє слово — щире, мелодійне, глибоке. Нехай українська мова звучить гордо — у наших думках, у наших справах, у наших мріях. Бо поки живе мова — живе народ.Зі святом вас — із Днем рідної мови! 💙💛

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Лист до керівників обласних адміністрацій про організацію 2024/2025 навчального року в закладах загальної середньої освіти напередодні підписав міністр Оксен Лісовий.

Одна з рекомендацій - присвятити перший урок 2 вересня вшануванню пам'яті захисників України, які загинули у боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України.

Методичні поради, як провести урок "Vincit qui meminit (Перемагає той, хто пам'ятає)" розробив Український інститут національної пам'яті.

Торік МОН радив провести першим урок на тему "Ти як? Повертаємось до школи". У 2022/23 - "Ми українці: честь і слава незламним".

Ще одне побажання від Міністерства освіти і науки - визначитися із тривалістю зимових канікул, враховуючи, наскільки безпечним є очне навчання в громаді і залежно від погодних умов.

Надважливим завданням у документі названа безпека всіх учасників освітнього процесу. МОН нагадує, немає у школі укриття - має бути облаштовано тимчасовий захищений простір.

Серед пріоритетів - "відновлення доступу до очної освіти для якомога більшої кількості дітей там, де дозволяє безпекова ситуація, а також підвищення ефективності дистанційного формату навчання".

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кричковська Галина

# data[].attributes.attachment_link.title
Стала відома тема першого уроку нового навчального року: МОН рекомендує - новини освіти | "Освіторія"

# data[].attributes.attachment_link.description
Стала відома тема першого уроку нового навчального року: МОН рекомендує - новини освіти для школярів і студентів на "Освіторія"!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Професійна діяльність вчителя не обмежується лише викладанням навчальних предметів, а охоплює безліч функцій. Їх виконання вимагає високого рівня педагогічної майстерності, емоційної та психологічної стійкості, гнучкості та емпатії. А в умовах війни, коли освітній процес зазнає постійних змін, до цих цінних якостей додались здатність адаптуватись до нових реалій та вміння працювати в умовах невизначеності. Тож ми підготували добірку наших матеріалів, які допоможуть педагогам визначити пріоритетні напрями роботи та забезпечити їх ефективність у 2024/2025 навчальному році.

7 клас НУШ: організація навчального процесу (15.08.2024), яку ви можете переглянути у запису; Навчальний рік 2024/205: підготовка до освітнього процесу (21.08.-22.08.2024).Під час етерів ми обговоримо актуальні проблеми та окреслимо перспективи розвитку освіти, поділимося з вами перевіреними практиками та інноваційними методиками, що допоможуть урізноманітнити навчання. Як організувати успішний старт 2024/2025 навчального року? Як адаптувати освітній процес до нових реалій? Саме цій темі присвячені наші серпневі Всеукраїнські інтернет-конференції:

Реалізація Держстандарту

Розуміння засад та ключових компонентів Держстандарту є важливою теоретичною базою організації всього освітнього процесу. Адже цим фундаментальним документом визначено структуру та зміст базової середньої освіти, обсяг навчального навантаження й вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів. Також згідно з ним навчання школярів у середній школі ділиться на 2 етапи - адаптаційний цикл та цикл базового предметного навчання. У статті "7 клас НУШ: огляд та розбір кожної освітньої галузі Держстандарту" ми підготували вибірковий огляд найважливіших складових усіх 9 освітніх галузей. Ці знання допоможуть педагогам створити ефективну систему навчання, яка відповідатиме сучасним вимогам.

Виконання навчального плану

Наказом МОН від 09.08.2024 №1120 затверджено нову редакцію Типової освітньої програми для 5 - 9 класів закладів загальної середньої освіти. Цей документ є ключовим для організації освітнього процесу, адже він містить комплекс головних освітніх компонентів. Він окреслює підходи до розроблення освітніх програм закладів освіти, визначає вимоги до здобувачів освіти та обсяг навчального навантаження, містить рекомендовані форми організації освітнього процесу та опис інструментарію оцінювання. У статті "Складаємо освітню програму та навчальний план для 5-9 класів НУШ за новими вимогами" ми підготували вибірковий огляд Типової освітньої програми та розглянули Типовий навчальний план для класів з українською мовою навчання.

Реалізація різних форм здобуття освіти

Через бойові дії на території нашої країни та окупацію деяких регіонів кількість учнів, які позбавлені можливості навчатись у звичному форматі, значно збільшилась. Тож здобуття освіти школярів за індивідуальною чи дистанційною формами навчання набуло надзвичайної актуальності, а у деяких випадках воно є єдиним можливим варіантом. Аби допомогти освітянам налагодити ефективний освітній процес у будь-яких умовах відповідно до норм законодавства, ми підготували декілька матеріалів:

Зауважити! У липні 2024 року МОН запропонувало для громадського обговорення проєкт наказу "Про затвердження Змін до деяких наказів Міністерства освіти і науки України". Цим проєктом передбачається внести зміни до низки надзвичайно важливих документів, зокрема до Положень про індивідуальну та дистанційну форми здобуття повної загальної середньої освіти. У статті "Право на освіту: огляд неоднозначних ініціатив МОН" ми звернули увагу на ключові нововведення, які матимуть значний вплив на організацію освітнього процесу у разі затвердження цього документа.

Оцінювання результатів навчання та оформлення Свідоцтва досягнень учнів

Наказом МОН від 02.08.2024 №1093 скасовано наказ МОН від 01.04.2022 №289 та затверджено рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 5-9 класів НУШ. І цей документ містить чимало нововведень! У статті "Оцінювання результатів навчання та оформлення Свідоцтва досягнень учнів 5-9 класів НУШ: нові вимоги та підходи" ми підготували вибірковий огляд цього наказу. А у цих матеріалах ми запропонували безліч цікавих ідей для перевірки знань школярів:

Інклюзивне навчання

Інклюзивне навчання є особливою системою надання освітніх послуг, яка потребує від освітян створення належних умов, що сприяють розвитку особистості та інтеграції учнів із ООП у соціумі. Наша команда намагається максимально охопити всі напрями цієї роботи, тому ми систематично публікуємо матеріали, в яких розглядаємо законодавчу базу та надаємо поради щодо вдосконалення освітнього процесу. Тож перед початком навчального року пропонуємо вам опрацювати такі статті:

Розвиток компетентностей учнів

Компетентнісне навчання - це не просто модний освітній тренд. Це філософія освіти, яка ґрунтується на принципово новому розумінні цілей та завдань освітнього процесу. На відміну від традиційного підходу, який орієнтувався на засвоєння знань, воно ставить за мету навчити учнів використовувати ці знання для досягнення успіху в житті. У статті "5 інструментів для розвитку компетентностей учнів НУШ" ми підготували декілька стратегій та підходів, які допоможуть формувати ці дорогоцінні навичку у цікавий та невимушений спосіб. А у статті "6 кроків до впровадження компетентнісного підходу" ми запропонували декілька порад для вчителів щодо планування власної роботи у цьому напрямі.

Підвищення якості уроку

Ефективність уроку залежить від багатьох факторів, критеріїв і показників. Серед них - використання різноманітних методів і прийомів для забезпечення належного засвоєння матеріалу та розвитку різних типів мислення учнів, визначення чіткої мети та критеріїв оцінювання, організація конструктивної взаємодії, яка розвиває їхню ініціативність та впевненість. І цей перелік можна продовжувати та продовжувати. Наша команда підготувала декілька матеріалів, які допоможуть урізноманітнити проведення офлайн та онлайн-уроків та заохочуватимуть школярів до плідної роботи:

А у цих статтях ми підготували декілька ідей для викладання предметів різних освітніх галузей, які неодмінно зацікавлять школярів:
Мовно-літературна освітня галузь: Природнича освітня галузь: Математична освітня галузь: Мистецька освітня галузь: Громадянська та історична освітня галузь
Формування академічної доброчесності учнів

Забезпечення академічної доброчесності у сфері загальної середньої освіти регламентується ст.42 Закону України "Про освіту", ст 43. Закону України "Про повну загальну середню освіту" та іншими спеціальними законами. Аби допомогти освітянам організувати цілеспрямовану та ефективну роботу з семикласниками у цьому напрямі, ми підготували статтю "Навчаємо учнів академічної доброчесності: від теорії до практики", в якій зробили огляд вищезазначених документів та систематизували їх за окремими аспектами. А у статті "5 порад для впровадження принципів академічної доброчесності у класі" ми підготували декілька ідей, які допоможуть сформувати культуру етичних норм і правил.

Поява "розумного" чат-бота, який здатний допомагати учням виконувати навчальні завдання (а іноді й замість них), викликало занепокоєння освітян. У статті "Штучний інтелект змінює все: як зберегти академічну доброчесність в епоху новітніх технологій" ми підготували декілька порад, які допоможуть запобігати недоброчесній поведінці школярів.

Психологічна підтримка учасникам освітнього процесу

Вдосконалення компетенцій щодо надання психологічної підтримки учасникам освітнього процесу включено до обов'язкових напрямів підвищення кваліфікації педагогічних працівників закладів освіти. Адже реалії війни вимагають від освітян великих резервів самовладання та саморегуляції, які дозволять перетворити заклад освіти на острівець стабільності та емоційної безпеки. У цих матеріалах ми підготували багато цікавих ідей та корисних порад, які допоможуть педагогам налагодити комфортну психологічну взаємодію з учасниками освітнього процесу та підвищити рівень професійної майстерності:

Подолання негативних явищ в учнівському середовищі
Запобігання та протидія домашньому насильству
Запобігання та протидія домашньому насильству визначено одним із ключових напрямів виховної роботи у закладах освіти. І це негативне явище дійсно потребує підвищеної уваги освітян, адже через наслідки війни проблема непорозумінь та негараздів в українських сім'ях значно загострилась. У статті "Алгоритм дій педагогів щодо виявлення та запобігання домашньому насильству" ми підготували огляд методичних рекомендацій щодо запобігання цього негативного явища.
Попередження булінгу
В умовах війни, коли діти велику кількість часу проводять онлайн, проблема булінгу в закладах освіти набула нових форм і проявів. Спостерігається тривожна тенденція поведінкової агресії та дій з цькування учасників освітнього процесу з використанням електронних комунікаційних мереж. У цих статтях ми підготували декілька порад для педагогів, які допоможуть своєчасно виявити та запобігти випадкам цькування:
Кібербезпека
Небезпечне спілкування з незнайомцями, небажаний контент, кібербулінг, фейки та їх поширення, шахрайство, суїцидальні групи у соцмережах - ці загрози чатують школярів у віртуальному світі майже на кожному кроці. І цей перелік можна продовжувати й продовжувати. Як захистити учнів від потенційних ризиків і реальної небезпеки? У статті "Як навчити учнів основ кібербезпеки: поради та стратегії" ми підготували декілька цікавих ідей, як допоможуть привернути увагу учнів до проблеми віртуальної небезпеки.

Використання інновацій в освітньому процесі

Безсумнівно, штучний інтелект стрімко трансформує освітню сферу, відкриваючи безліч нових можливостей для вдосконалення навчання та викладання. Завдяки цій технології педагоги отримали доступ до потужних інструментів, які дозволили їм оптимізувати свою роботу та створювати інноваційний, захопливий та якісний контент для своїх учнів. У цих статтях ми запропонували багато цікавих ідей, які допоможуть використати цей інноваційний продукт із користю для освітнього процесу:

Професійний розвиток
Підвищення кваліфікації
Підвищення кваліфікації є необхідною умовою для проведення атестації педагогів й проводиться в міжатестаційний період відповідно до норм законодавства. Тож за цей час вчителю потрібно окреслити чіткі орієнтири для розвитку професійних компетентностей та побудувати траєкторію самовдосконалення педагогічної майстерності. У цих матеріалах ми підготували огляди Типових програм та добірки освітніх продуктів "На Урок" за різними напрямами:
Атестація педагогічних працівників
У 2024 навчальному році атестація педагогів проходила за новим Положенням. Команда Освітнього проєкту "На Урок" провела масштабну роботу щодо опрацювання цього документа і спрямувала її на досягнення головної мети - забезпечити дотримання прав педагогів з урахуванням норм законодавства. Тож у цих матеріалах ми узагальнили та систематизували наші напрацювання за цією темою:
Загальні засади Вимоги до присвоєння кваліфікаційних категорій та педагогічних звань Слід зазначати, що з метою усунення суперечностей, які існують у чинному документі, та вдосконалення порядку проведення атестації, на початку 2024 року МОН організувало громадське обговорення Проєкту нової редакції Положення. Ключові зміни, запропоновані у ньому, ми розглянули у статті "Проєкт нової редакції Положення про атестацію педагогів: МОН запрошує до обговорення", а ознайомитись з проєктом регуляторного акту, у тому числі і з напрацьованою новою редакцію документа, ви можете на сайті МОН за посиланням.

Бажаєте дізнатися більше про організацію освітнього процесу в 7 класах НУШ? Долучайтеся до наших конференцій та слідкуйте за нашими анонсами! Буде цікаво та корисно!

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: ключові аспекти роботи вчителя у 2024/2025 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Огляд добірки статей "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.title
Закон ”Про повну загальну середню освіту” та Рекомендації щодо оцінювання мають розбіжності, що робити?

# data[].attributes.attachment_link.description
Автор: Григорій Громко

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Спільними для старих і нових критеріїв оцінювання учнів 5-9 класів, які Міносвіти затвердило на початку серпня, залишаються рівні та 12-бальна шкала. Проте тепер дається свобода закладу освіти використовувати власну шкалу оцінювання. Як пояснили у відомстві, мета таких змін - узгодити систему оцінювання в класах Нової української школи (НУШ) з Державним стандартом базової середньої освіти.
Про це йдеться у листі-відповіді від Міносвіти (МОН) на запит Суспільного.

У відомстві пояснили, чому зміни стосуються саме навчання учнів 5-9 класів, а не 5-11 класів, які також навчаються за новим Державним стандартом базової середньої освіти.

" У 2024/2025 навчальному році за ним (Держстандартом - ред.) будуть навчатися 5-7 та 8 класи, які навчаються за пілотними проєктами НУШ. 8-9 класи не зможуть повною мірою використовувати нову систему оцінювання, оскільки навчаються за старим державним стандартом", - йдеться у листі.
Якою система оцінювання була раніше і якою стане зараз
У критеріях оцінювання 2011 року, які використовували школи до 2023/2024 навчального року, був основний акцент на компоненті знань знаннєвому.

" Відповідно, якщо ми аналізуємо ті критерії, то бачимо, що якщо учні відтворюють частину знань, тобто володіють якимись поняттями та змістом, це може вважатися високим рівнем досягнень", - зазначили у МОН.

Натомість реформа НУШ і Державний стандарт базової середньої освіти, який уряд затвердив у 2020-му, базуються на компетентнісному підході (знання + уміння + цінності + ставлення).

Йдеться про опис кожного бала шкали оцінювання подано з урахуванням структури компетентності й наскрізних в усіх ключових компетентностей умінь (читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно й письмово, критично й системно мислити, здатність логічно обґрунтувати позицію тощо).

У відомстві наголосили, що в критеріях 2024-го робота з інформацією закладена в кожну освітню галузь.

" Тобто це вміння розвивають і під час вивчення мови, і під час вивчення математики чи мистецтва. І це інформація різного штибу: текстова, візуальна тощо", - йдеться у повідомленні.

Водночас спільними для старих і нових критеріїв залишаються рівні та 12-бальна шкала. Проте тепер дається свобода закладу освіти використовувати власну шкалу оцінювання, а вже під час виставлення підсумкової річної оцінки переводити в 12-бальну шкалу.
Критерії оцінювання
Загалом нові критерії оцінювання мають чотири рівні (кожний наступний охоплює вимоги до попереднього й додає нові). Один рівень складається з 3 балів, які в сумі дають 12.

- початковий (1-3 бали);

- середній (4-6 балів);

- достатній (7-9 балів);

- високий (10-12 балів).

У рекомендаціях надано опис кожного бала шкали оцінювання. Окрім того, у документі запропоновано форму Свідоцтва досягнень учня/учениці (доступна за посиланнями (.docx, .pdf).). Якщо потрібно, школи можуть вносити в нього зміни, аби воно якнайліпше відповідало освітній програмі закладу освіти та потребам учнівства.
Свідоцтво досягнень складається з двох частин:
1. Характеристика навчальної діяльності. Тут учителі оцінюють рівень сформованості наскрізних умінь в учня/учениці наприкінці навчального року. Йдеться про розуміння прочитаного, висловлення власної думки, критичне і системне мислення, ініціативність тощо.

Оцінок у цьому розділі нема. Учитель лише визначає один із рівнів сформованості того чи того уміння: "Має значні успіхи", "Демонструє помітний прогрес", "Потребує уваги і допомоги". Заповнювати цю частину свідоцтва вчителі можуть колегіально або це може робити класний керівник.

2. Характеристика результатів навчання. У цьому розділі виставляють бали за навчальні предмети/інтегровані курси щосеместрово й за рік. Спочатку вчитель виставляє бал за окремі групи результатів навчання, які визначено в Державному стандарті базової освіти. Після цього виводить загальну оцінку за семестр

За кожну з цих груп результатів навчання вчитель виставляє оцінку. Загальна оцінка за семестр формується на підставі чотирьох оцінок за групами результатів, а річна - на основі семестрових.
Як такі нововведення використовуватимуть на практиці
Для організації оцінювання результатів навчання вчитель/вчителька має визначити форми формувального і підсумкового оцінювання під час планування освітнього процесу на семестр, формулювати зрозумілі для учнів навчальні цілі; основою для формулювання таких навчальних цілей є обов'язкові результати навчання, визначені Державним стандартом.

Насамперед це формувальне оцінювання, йому МОН рекомендує надавати перевагу.

" Це відстеження динаміки поступу учня/учениці. Саме формувальне оцінювання дозволяє коригувати освітній процес. Це ті реперні точки, які дозволяють простежити, як учень ішов з пункту А в пункт Б і що він на певному проміжку (навчання - ред.) досяг", - розповіли у МОН.

Якщо ж йдеться про підсумкове оцінювання, то тут оцінюють не прочитаний текст, не написаний твір, а результати навчання, які визначені в державному стандарті.

" Тобто там чітко визначено очікувані результати навчання, тому саме на них має орієнтуватися вчитель, пропонуючи учню-учениці те чи те завдання. Важливо й те, що, на відміну від 2011 року, учителеві треба ознайомлювати учнів з критеріями оцінювання. Не тільки загальними чи галузевими (тобто тими, що стосуються конкретної дисципліни), а і з критеріями оцінювання тієї чи тієї роботи. Тобто учень має розуміти, що за це завдання може отримати стільки-то балів, виконавши перше, друге, третє", - пояснили у відомстві.

Інший важливий момент - це те, що вчитель може змінювати, добирати види діяльності й фіксувати навчальні досягнення як на кожному уроці, так і через діагностувальні проміжні роботи. Ці роботи можуть бути спрямовані на оцінювання певної групи чи груп результатів навчання. Таким чином вчитель може сам визначати, як саме проводити таке оцінювання.

У МОН додали, що вчителі зможуть більше ознайомитися з оновленими підходами до оцінювання під час проходження підвищення кваліфікації в обласних інститутах післядипломної педагогічної освіти.

# data[].attributes.attachment_link.title
У Міносвіти роз'яснили, як оцінюватимуть учнів 5-9 класів за новими критеріями

# data[].attributes.attachment_link.description
Спільними для старих і нових критеріїв оцінювання учнів 5-9 класів, які Міносвіти затвердило на початку серпня, залишаються рівні та 12-бальна шкала. Проте тепер дається свобода закладу освіти використовувати власну шкалу оцінювання. Як пояснили у відомстві, мета таких змін - узгодити систему оцінювання в класах Нової української школи (НУШ) з Державним стандартом базової середньої освіти.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Наказом МОН від 09.08.2024 №1120 затверджено нову редакцію Типової освітньої програми для 5 - 9 класів закладів загальної середньої освіти. Цей документ є ключовим для організації освітнього процесу, адже він містить комплекс головних освітніх компонентів. Він окреслює підходи до розроблення освітніх програм закладів освіти, визначає вимоги до здобувачів освіти та обсяг навчального навантаження, містить рекомендовані форми організації освітнього процесу та опис інструментарію оцінювання. Тож ми підготували вибірковий огляд Типової освітньої програми та розглянули Типовий навчальний план (далі - ТНП) для класів з українською мовою навчання.

Освітня програма закладу загальної середньої освіти

Для реалізації мети базової середньої освіти, а також належної організації освітнього процесу кожен заклад освіти розробляє та використовує освітню програму. За рішенням педагогічної ради вона може бути:

* розроблена окремо для кожного рівня (циклу) повної загальної середньої освіти;

* наскрізною, розробленою для декількох рівнів освіти.

Відповідно до ч. 3 ст. 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту" освітня програма закладу загальної середньої освіти має:

* відповідати структурі Типової освітньої програми та визначати вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання;

* визначати загальний обсяг навчального навантаження на адаптаційному циклі та циклі базового предметного навчання (в годинах), його розподіл між освітніми галузями за роками навчання;

* містити навчальний план, що ґрунтується на одному з варіантів типових навчальних планів Типової освітньої програми;

* містити перелік модельних навчальних програм (далі - МНП), які використовуються в освітньому процесі, та/або навчальних програм, затверджених педагогічною радою (вони мають містити опис результатів навчання учнів в обсязі не меншому, ніж встановлено відповідними МНП). МНП можуть бути використовуватись для всього рівня базової середньої освіти (5-9 класи) або окремо для кожного циклу (адаптаційного - 5-6 класи та базового предметного навчання - 7-9 класи);

* містити опис форм організації освітнього процесу та інструментарію оцінювання.

Освітня програма може містити інші складники, що враховують специфіку та особливості освітньої діяльності закладу освіти. Наприклад, передбачати викладання одного чи декількох навчальних предметів поряд із державною мовою англійською чи іншою офіційною мовою Європейського Союзу.
Вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою
Навчання за освітньою програмою базової середньої освіти можуть розпочинати учні, які на момент зарахування (переведення) досягли результатів навчання, визначених у Держстандарті початкової освіти, що підтверджено відповідним документом (свідоцтвом досягнень, свідоцтвом про початкову освіту).

Типовою освітньою програмою визначено особливості визнання результатів навчання окремих категорій учнів:

* для учнів, які в умовах воєнного стану вимушено виїхали за межі України та повернулися в Україну, визнання результатів навчання здійснюється в порядку, визначеному педагогічною радою, із урахуванням наказу МОН від 02.08.2024 № 1093;

* для учнів із числа внутрішньо переміщених осіб - може бути здійснено на основі довідки або іншого документа, виданого закладом освіти, у якому дитина здобувала освіту за місцем тимчасового перебування.

У разі відсутності результатів річного оцінювання з будь-яких навчальних предметів за рівень початкової освіти учні мають пройти відповідне оцінювання впродовж І семестру навчального року.
Рекомендовані форми організації освітнього процесу
Освітній процес організовують у безпечному освітньому середовищі та здійснюють з урахуванням вікових особливостей, фізичного, психічного й інтелектуального розвитку дітей, їхніх особливих освітніх потреб. У закладах освіти можуть бути створені класи (групи):

* спеціальні;

* інклюзивні;

* з дистанційною, вечірньою формою здобуття освіти;

* із навчанням мовою корінного народу чи національної меншини України поряд із державною мовою. В освітньому процесі мова національних меншин та її національна символіка може використовуватись на перервах, під час церемонії першого дзвінка, проведенні гуртків, концертів, флешмобів, інших заходів, зустрічей, засідань тощо, у процесі створення іміджу закладу, зокрема на його вебсайті. Але вивчення української мови, української літератури та історії України здійснюється державною мовою.

Форми організації освітнього процесу визначає педагогічна рада та відображає їх в освітній програмі закладу освіти. Їх вибір залежить від:

* наявності необхідних ресурсів (матеріально-технічного, кадрового, навчально-методичного, інформаційного забезпечення освітньої діяльності тощо);

* форм здобуття освіти.

За потреби заклад освіти може організувати здобуття освіти за індивідуальною освітньою траєкторією на підставі індивідуальної програми розвитку, індивідуального навчального плану.
Інструментарій оцінювання
Оцінюванню підлягають результати навчання з навчальних предметів, інтегрованих курсів обов'язкового освітнього компонента ТНП. Оцінювання результатів навчання предметів вибіркового освітнього компонента здійснюється за рішенням педагогічної ради. Результати оцінювання виражаються в балах (від 1 до 12) та/або в оцінювальних судженнях. У разі запровадження власної шкали оцінювання результатів навчання заклад освіти має визначити та оприлюднити правила переведення у 12-бальну шкалу.

Оцінювання здійснюють за визначеними критеріями, які дають змогу встановити відповідність між вимогами до обов'язкових результатів навчання, визначеними Держстандартом, і фактичними результатами навчання учнів. Частотність, процедури проведення та види діяльності, результати яких підлягають оцінюванню, педагоги визначають з урахуванням дидактичної мети, особливостей змісту навчального предмета та з урахуванням етапу опанування програмовим матеріалом у цілому та етапу опанування очікуваним результатом навчання зокрема.

Оцінювання здійснюють із застосуванням завдань різних когнітивних рівнів (на відтворення знань, на розуміння, на застосування в стандартних і змінених навчальних ситуаціях, уміння висловлювати власні судження, ставлення тощо) за допомогою таких способів і засобів:

* усного (опитування індивідуальне, групове тощо);

* письмового (окремі навчальні завдання, зокрема тестові з використанням ІТ, перекази тощо, а також діагностувальні роботи, диктанти й ін.);

* практичного (дослід, практична робота, навчальний проєкт, учнівське портфоліо, спостереження, робота з картами, заповнення таблиць, побудова схем, моделей з використанням електронних засобів навчання тощо);

* комплексного, що поєднує різні способи й засоби оцінювання, кілька змістових одиниць певної програмової теми / частини теми (якщо тема велика за обсягом) / кількох тем чи розділу і передбачають оцінювання (за кількома групами результатів або їх складниками).

Семестрове оцінювання здійснюють за групами результатів навчання, визначених Держстандартом. Річне оцінювання здійснюють на підставі семестрового за системою оцінювання, визначеною законодавством, а його результати відображають у свідоцтві досягнень, яке видають учню щороку.

Оцінювання відповідності результатів навчання учнів, які завершили здобуття базової середньої освіти, вимогам Держстандарту здійснюється шляхом державної підсумкової атестації в установленому законодавством порядку.

Типовий навчальний план

Типовий навчальний план містить:

* орієнтовний перелік навчальних предметів та інтегрованих курсів для реалізації кожної освітньої галузі, а також орієнтовний перелік міжгалузевих інтегрованих курсів;

* розподіл навчального навантаження за роками навчання між навчальними предметами / інтегрованими курсами. Навчальне навантаження орієнтоване на діапазон мінімальної та максимальної кількості годин у межах кожної освітньої галузі на адаптаційному та предметному циклах навчання;

* години навчального навантаження для перерозподілу між освітніми компонентами ( це різниця між сумарною мінімальною кількістю годин для відповідного року навчання і гранично допустимим річним навчальним навантаженням). Їх можна перерозподіляти між різними освітніми галузями та використовувати для вивчення вибіркових освітніх компонентів і проведення консультацій з учнями.

Кількість годин на вивчення окремих навчальних предметів та інтегрованих курсів у ТНП орієнтована на мінімальну кількість навчальних годин, визначену Держстандартом.

Навчальний план закладу загальної середньої освіти

На основі ТНП заклад освіти розробляє навчальний план як частину освітньої програми. Школа може додавати в навчальний план і інші вибіркові освітні компоненти, навчальні програми яких:

* отримали гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" / "Схвалено для використання в освітньому процесі" в установленому порядку;

* розроблені закладом освіти на основі МНП і затверджені педагогічною радою.

У навчальному плані заклад освіти визначає кількість навчальних годин на вивчення:

* кожної освітньої галузі в межах кількості годин, визначених Типовою освітньою програмою;

* окремих освітніх компонентів галузі в межах навчальних годин для відповідної освітньої галузі;

* вибіркових освітніх компонентів у межах годин навчального навантаження для перерозподілу між освітніми компонентами.
Години навчального навантаження для перерозподілу між освітніми компонентами можна використовувати для:
* збільшення кількості годин на обов'язкові освітні компоненти (навчальні предмети / інтегровані курси) до максимальної кількості годин для відповідної освітньої галузі;

* вивчення вибіркових освітніх компонентів (курсів за вибором (факультативних курсів), міжгалузевих інтегрованих курсів), проєктної діяльності);

* для проведення індивідуальних консультацій і групових занять, зокрема для подолання втрат у навчанні.

Рішення про перерозподіл годин між освітніми галузями, навчальними предметами та/або інтегрованими курсами ухвалює педагогічна рада, яка затверджує освітню програму закладу освіти.

Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей у навчальному плані не повинна перевищувати загальну річну кількість навчальних годин, що фінансуються з бюджету (без урахування поділу на групи) із дотриманням вимог гранично допустимого річного навчального навантаження.

Навчальний план для 5-9 класів класів з українською мовою навчання

Для класів з українською мовою навчання загальний обсяг тижневого навчального навантаження встановлено за освітніми галузями таким чином:
Мовно-літературна освітня галузь
Заклад освіти може бути обрати такі варіанти поєднання освітніх компонентів:

* І варіант - інтегрований мовно-літературний курс, іноземна мова;

* ІІ варіант - українська мова, інтегрований курс літератур, іноземна мова;

* ІІІ варіант - українська мова, українська література, зарубіжна література, іноземна мова.
Зауважити! Кількість навчальних годин для вивчення української мови в навчальному плані закладу освіти не може бути меншою, ніж у ТНП. 5-6 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 10 годин, максимальна - 13 годин, різниця по галузі - 3 години.
Мінімальна кількість годин (10 годин) розподілена на вивчення таких навчальних предметів:

* Українська мова - 4 годин;

* Українська література - 1,5 години;

* Зарубіжна література - 1 година;

* Іноземна мова - 3,5 години.

На вивчення інтегрованих курсів передбачено таку кількість годин:

* Інтегрований мовно-літературний курс - 6,5 годин;

* Інтегрований курс літератур - 2,5 години.
7-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 9 годин, максимальна - 12 годин, різниця по галузі - 3 години.
Мінімальна кількість годин (9 годин) розподілена на вивчення таких предметів:

* Українська мова - 3 години;

* Українська література - 1,5 години;

* Зарубіжна література - 1 година;

* Іноземна мова - 3,5 години.

На вивчення інтегрованих курсів передбачено таку кількість годин:

* Інтегрований мовно-літературний курс - 5,5 годин;

* Інтегрований курс літератур - 2,5 години.
8-9 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 8 годин, максимальна - 12 годин, різниця по галузі - 4 години.
Мінімальна кількість годин (8 годин) розподілена на вивчення таких предметів:

* Українська мова - 3 години;

* Українська література - 1 година;

* Зарубіжна література - 1 година;

* Іноземна мова - 3 години.

Також заклад освіти може обрати для вивчення інтегровані курси:

* Інтегрований мовно-літературний курс - 5 годин;

* Інтегрований курс літератур - 2 години.

Заклад освіти може включити до навчального плану другу іноземну мову як вибірковий освітній компонент за рахунок годин навчального навантаження для перерозподілу (не менше 2-х годин на тиждень).
Математична освітня галузь 5-6 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 4 години, максимальна - 6 годин, різниця по галузі - 2 години.
Мінімальна кількість годин (4 години) розподілена на вивчення Інтегрованого курсу "Математика".
7-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 4 години, максимальна - 6 годин, різниця по галузі - 2 години.
Мінімальна кількість годин (4 години) може бути розподілена на вивчення Інтегрованого курсу "Математика" або на вивчення таких предметів:

* Алгебра - 2,5 години;

* Геометрія - 1,5 години.
8-9 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 4 години, максимальна - 7 годин, різниця по галузі - 3 години.
Мінімальна кількість годин (4 години) може бути розподілена на вивчення Інтегрованого курсу "Математика" або на вивчення таких предметів:

* Алгебра - 2,5 години;

* Геометрія - 1,5 години.
Природнича освітня галузь
У 5-6 класах інтегрований курс природничої освітньої галузі вивчається за однією з МНП ("Пізнаємо природу", "Довкілля" "Природничі науки" тощо), що має гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України"..

У 7-9 класах може бути обрано Інтегрований курс природничої освітньої галузі, зокрема "Природничі науки" або окремі навчальні предмети - біологія, географія, фізика, хімія. Вивчення окремих навчальних предметів може бути доповнене інтегрованим курсом "Природничі науки" (2 години на тиждень), який сприятиме інтеграції знань і формуванню в учнівства цілісної наукової картини світу.
5-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 1,5 години, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 1,5 години.
Мінімальна кількість годин (1,5 години) розподілена на вивчення Інтегрованого курсу природничої освітньої галузі.
6-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 2 години, максимальна - 5 годин, різниця по галузі - 3 години.
Заклад освіти може обрати інтегрований курс природничої освітньої галузі (за умови, що МНП включає географічний складник) або інтегрований курс природничої освітньої галузі і географію (за умови, якщо модельна навчальна програма не охоплює географічного складника). Мінімальна кількість годин (2 години) розподілена на вивчення:

* Інтегрованого курсу природничої освітньої галузі - 1 година;

* Географія - 1 година.
7-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 7 годин, максимальна - 9 годин, різниця по галузі - 2 години.
Мінімальна кількість годин (7 годин) може бути розподілена на вивчення Інтегрованого курсу природничої освітньої галузі або таких предметів:

* Біологія - 2 години;

* Географія - 2 години;

* Фізика - 2 години;

* Хімія - 1 година.
8-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 8 годин, максимальна - 10 годин, різниця по галузі - 2 години.
Мінімальна кількість годин (8 годин) може бути розподілена на вивчення Інтегрованого курсу природничої освітньої галузі або таких предметів:

* Біологія - 2 години;

* Географія - 2 година;

* Фізика - 2 години;

* Хімія - 2 година.
9-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 8 годин, максимальна - 11 годин, різниця по галузі - 3 години.
Мінімальна кількість годин (8 годин) розподілена на вивчення Інтегрованого курсу природничої освітньої галузі або таких предметів:

* Біологія - 2 години;

* Географія - 1 година;

* Фізика - 3 години;

* Хімія - 2 години.
Соціальна і здоровʼязбережувальна освітня галузь
У 5-7 класах інтегрований курс (наприклад, "Здоров'я, безпека та добробут" тощо) може бути доповнений одним із курсів соціального, емоційного та етичного спрямування за рахунок годин навчального навантаження для перерозподілу за умови, що відповідна навчальна програма має гриф "Рекомендовано МОН" або гриф "Схвалено для використання в освітньому процесі" в установленому порядку.

У 8-9 класах поєднують такі обов'язкові освітні компоненти: інтегрований курс соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі (наприклад, "Здоров'я, безпека та добробут" тощо) і курс "Підприємництво і фінансова грамотність".
5-7 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 1 година, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 2 години.
Мінімальна кількість годин (1 година) розподілена на вивчення Інтегрованого курсу соціальної та здоровʼязбережувальної освітньої галузі.
8-9 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 1 година, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 2 години.
Мінімальна кількість годин (1 година) розподілена на вивчення:

* Інтегрованого курсу соціальної та здоровʼязбережувальної освітньої галузі - 0,5 години;

* "Підприємництво і фінансова грамотність" - 0,5 годин.
Громадянська та історична освітня галузь
У 6-9 класах може бути обрано такі варіанти поєднання освітніх компонентів:

* І варіант - інтегрований курс громадянської та історичної освітньої галузі;

* ІІ варіант - інтегрований курс історії та курс громадянської освіти;

* ІІІ варіант - історія України, всесвітня історія, громадянська освіта.

Правознавство є обов'язковим освітнім компонентом галузі в 9 класі.

Під час визначення кількості годин для вивчення освітніх компонентів громадянської та історичної освітньої галузі рекомендовано дотримуватися максимального показника, визначеного для цієї освітньої галузі
5-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 1 година, максимальна - 2 години, різниця по галузі - 1 година.
Мінімальна кількість годин (1 година) розподілена на вивчення Інтегрованого курсу історії та громадянської освіти.
6-7 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 1,5 години, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 1,5 години.
Мінімальна кількість годин (1,5 години) може бути розподілена трьома варіантами:
І варіант:
* Інтегрований курс історії та громадянської освіти - 1,5 години.
ІІ варіант:
* Історія України - 0,5 години;

* Всесвітня історія - 0,5 години;

* Громадянська освіта - 0,5 години.
ІІІ варіант:
* Інтегрований курс історії - 1 година;

* Громадянська освіта - 0,5 години.
8-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 2 години, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 1 година.
Мінімальна кількість годин (2 години) може бути розподілена трьома варіантами:
І варіант:
* Інтегрований курс історії та громадянської освіти - 2 години.
ІІ варіант:
* Історія України - 1,5 години;

* Всесвітня історія - 0,5 години;

* Громадянська освіта - 0,5 години.
ІІІ варіант:
* Інтегрований курс історії - 1,5 години;

* Громадянська освіта - 0,5 години.
9-й клас: Діапазон: мінімальна кількість годин - 2 години, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 1 година.
Мінімальна кількість годин (2 години) може бути розподілена трьома варіантами:
І варіант:
* Інтегрований курс історії та громадянської освіти - 1,5 години;

* Правознавство - 0,5 години.
ІІ варіант:
* Історія України - 0,5 години;

* Всесвітня історія - 0,5 години;

* Громадянська освіта - 0,5 години;

* Правознавство - 0,5 години.
ІІІ варіант:
* Інтегрований курс історії - 1 година;

* Громадянська освіта - 0,5 години;

* Правознавство - 0,5 години.
Інформатична освітня галузь 5-7 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 1 година, максимальна - 2 години, різниця по галузі - 1 година.
Мінімальна кількість годин (1 година) виділена на вивчення інформатики.
8-9 класи: Діапазон: мінімальна кількість годин - 1,5 години, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 1,5 години.
Мінімальна кількість годин (1,5 години) виділена на вивчення інформатики.
Технологічна освітня галузь
* 5-6 класи: мінімальна кількість годин - 1 година, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 2 години.

* 7-9 класи: мінімальна кількість годин - 1 година, максимальна - 2 години, різниця по галузі - 1 година.

Мінімальна кількість годин (1 година) виділена на вивчення навчального предмета "Технології".
Мистецька освітня галузь
* 5-7 класи: мінімальна кількість годин - 1 година, максимальна - 3 години, різниця по галузі - 2 години.

* 7-9 класи: мінімальна кількість годин - 1 година, максимальна - 2 години, різниця по галузі - 1 година.

Мінімальна кількість годин (1 година) може бути розподілена на вивчення Інтегрованого курсу мистецтва або вивчення навчальних предметів:

* Образотворче мистецтво - 0,5 години;

* Музичне мистецтво - 0,5 години.
Освітня галузь фізичної культури
* 5-9 класи: мінімальна кількість годин - 3 години, максимальна - 3 години, різниця по галузі - немає.

Мінімальна кількість годин (3 години) розподілена на вивчення фізичної культури й не враховуються під час визначення гранично допустимого навантаження учнів.
Міжгалузеві інтегровані курси
За рахунок годин навчального навантаження для перерозподілу заклад освіти може включити до навчального плану як вибірковий освітній компонент такі міжгалузеві інтегровані курси:

* Драматургія і театр (мовно-літературна та мистецька освітні галузі) - 1 година на тиждень (5-9 класи);

* STEM (математична, природнича та технологічна освітні галузі) - 1,5 години на тиждень (5-9 класи);

* Робототехніка (технологічна та інформатична освітня галузь) - 1 година на тиждень (5-9 класи);

* Безпековий практикум (соціальна та здоровʼязбережувальна, технологічна та природнича освітні галузі) - 0,5 години на тиждень (5-9 класи);

* Курси соціального, емоційного та етичного спрямування (соціальна та здоровʼязбережувальна освітня галузь) - 0,5 години на тиждень (5-6 класи).

Кількість годин тижневого навчального навантаження для перерозподілу в межах максимального показника між обов'язковими освітніми компонентами, для вибіркових освітніх компонентів, проведення індивідуальних консультацій і групових занять має такі показники для паралелей:

* 5 клас - 7,5 години;

* 6 клас - 9,5 години;

* 7 клас - 6,5 години;

* 8 клас - 6,5 години;

* 9 клас - 6,5 години.

Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей не повинна перевищувати загальну річну кількість навчальних годин, що фінансуються з бюджету (без урахування поділу на групи):

* 5 клас: 31 година

* 6 клас: 34 години

* 7 клас: 35 годин

* 8 клас: 36 годин

* 9 клас: 36 годин

Гранично допустиме навчальне навантаження учнів становить:

* 5 клас: 28 годин

* 6 клас: 31 година

* 7 клас: 32 години

* 8 клас: 33 години

* 9 клас: 33 години

# data[].attributes.attachment_link.title
Складаємо освітню програму та навчальний план для 5-9 класів НУШ за новими вимогами

# data[].attributes.attachment_link.description
Огляд нової редакції Типової освітньої програми

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
На сайті ІППОЧО розміщений інформаційно-методичний збірник "МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ щодо організації освітнього процесу та викладання навчальних предметів у закладах освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р.".

Переглянути його можна за поcиланням.

Матеріали збірника розроблені фахівцями ІППОЧО.
ЗМІСТ Ключові акценти в науково-методичній роботі у 2024/2025 н.р. Романовська Д.Д., Гречко Р.І., Казарян Г.М. Подолання психологічних втрат та збереження ментального здоров'я: пріоритетні напрямки роботи практичних психологів, соціальних педагогів закладів освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Поляк О.В., Бабин Е.П. Управлінські втрати: стан та прогностика в елементах системи закладів освіти для застосування керівниками ЗЗСО у 2024/2025 н.р. Куриш Н.К., Унгурян І.К. Технологія організації та проведення майстер-класу/майстерки: практичний аспект Методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу в закладах дошкільної освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу в початковій ланці у 2024/2025 н.р. Методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу та викладання навчальних предметів у початкових класах у закладах освіти з румунською мовою навчання Чернівецької області у 2024/25 н.р. Методичні рекомендації щодо викладання предметів мовнолітературної освітньої галузі (українська мова та література, українознавство) у закладах загальної середньої освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Куриш С.М., Блажевська Н.В. Про викладання іноземних мов у закладах освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу з історії, правознавства, громадянської освіти в закладах загальної середньої освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Особливості викладання зарубіжної літератури у 2024/2025 н.р. Говорнян Л.С. Науково-методичний супровід викладання румунської мови та літератури (румунської і зарубіжної) у 5-11 класах закладів освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Біляніна О.Я., Білянін Г.І. Науково-методичний супровід викладання предметів математичної освітньої галузі у 5-11 класах закладів освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Чайковська І.В. Науково-методичний супровід викладання географії у 6-11 класах закладів освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Науково-методичний супровід викладання економіки в закладах освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Фабіянова І.В. Методичні рекомендації щодо вивчення біології та екології у 2024/2025 н.р. Чухненко П.С. Науково-методичний супровід організації освітнього процесу з інтегрованого курсу "Пізнаємо природу" / "Природничі науки" / "Довкілля" у 2024/2025 н.р. Науково-методичний супровід викладання хімії у 7-11 класах закладів освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Добрянська Г.І. Науково-методичний супровід викладання фізики та астрономії у 7-11 класах закладів освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Мусурівський В.І. Методичні рекомендації щодо викладання інформатики у 2024/2025 н.р. Методичні рекомендації щодо вивчення технологій, трудового навчання та креслення у 2024/2025 н.р. Методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу з інтегрованого курсу "Здоров'я, безпека та добробут" та предмета "Основи здоров'я" у 2024/2025 н.р. Науково-методичний супровід упровадження STEM-освіти в освітній процес ЗЗСО Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Методичні рекомендації щодо питань організації виховної роботи в закладах освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Старовойт П.С. Методичні рекомендації щодо викладання фізичної культури в закладах освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Пономаренко О.М. Методичні рекомендації щодо викладання курсів, предметів духовно-морального спрямування в закладах освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Венгринюк О.В. Особливості викладання мистецької освітньої галузі Нової української школи в закладах освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р. Методичні рекомендації щодо вивчення предметів мистецької освітньої галузі у 2024/2025 н.р. Анатійчук М.О. Методичні рекомендації щодо організації інклюзивного навчання осіб з особливими освітніми потребами в закладах дошкільної та загальної середньої освіти у 2024/2025 н.р.
Методичні рекомендації щодо організації роботи інклюзивноресурсних центрів у 2024/2025 н.р.
Захарова М.В. Особливості організації освітнього процесу в спеціальних школах та навчально-реабілітаційних центрах у 2024/2025 н.р. Особливості надання логопедичних послуг дітям з особливими освітніми потребами у 2024/2025 н.р. Голєва А.О., Качмар Ю.Ю., Василіка К.О. Методичні рекомендації щодо впровадження елементів медіаграмотності в освітній процес у 2024/25 н.р. Організація роботи бібліотекаря закладу освіти в умовах нових викликів: напрями подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу та викладання навчальних предметів у закладах освіти Чернівецької області у 2024/2025 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.description
Матеріали збірника розроблені фахівцями ІППОЧО.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Кількість переглядів: 12278

Нормативний путівник для закладів загальної середньої освіти у новому 2024-2025 н. р. Рекомендації Міністерства освіти і науки України "Укриття для закладів освіти "Моя Фортеця"Розпорядження Кабінету Міністрів України від 13 липня 2024 року № 754-р "Про розподіл обсягу субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення якісної, сучасної та доступної загальної середньої освіти "Нова українська школа" у 2024 році"
Постанова Кабінету Міністрів України від 13 серпня 2024 року № 915 "Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 р. № 6 і від 27 грудня 2017 р. №1088" (Застосовується з 01.09.2024 р.).

Наказ Міністерства освіти і науки України від 14 серпня 2024 року №1138 "Про надання грифа "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" (гриф надано модельним навчальним програмам для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти)
Лист ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" від 12 серпня 2024 року №21/08-1242 "Методичні рекомендації щодо розвитку STEM-освіти в закладах загальної середньої та позашкільної освіти у 2024/2025 навчальному році"Наказ Міністерства освіти і науки України від 09 серпня 2024 року № 1120 "Про внесення змін до типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти" Наказ Міністерства освіти і науки України від 07 серпня 2024 року № 1112 "Про затвердження Порядку та умов здобуття загальної середньої освіти в комунальних закладах загальної середньої освіти в умовах воєнного стану в Україні" (Зареєстрований в Міністерстві юстиції України 08 серпня 2024 року за № 1222/42567)Лист ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" від 08 серпня 2024 року № 21/08-1233 "Про методичні рекомендації "Пріоритетні напрями роботи психологічної служби в системі освіти України у 2024/2025 навчальному році"Перелік навчальної літератури та навчальних програм, рекомендованих МОН України для використання в освітньому процесі закладів освіти у 2024/2025 навчальному році Наказ Міністерства освіти і науки України від 02 серпня 2024 року № 1093 "Про затвердження рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання". Рекомендації щодо оцінювання результатів навчання здобувачів освіти відповідно до Державного стандарту базової середньої освіти Оцінювання навчальних досягнень учнів з особливими освітніми потребами / методичні рекомендації / укладачі: Н. Софій, О. Стягунова, О. Федоренко. Київ, УІРО, 2024 Наказ Міністерства освіти і науки України від 30 липня 2024 року № 1072 "Про затвердження концептуальних засад реформування історичної освіти в системі загальної середньої освіти"Лист Державної служби якості освіти України від 25 липня 2024 року № 01/01-23/1515 щодо рекомендацій про організацію сучасного освітнього середовища, облаштування укриттів для учасників освітнього процесу та з питань функціонування шкільних музеїв Постанова Кабінету Міністрів України від 23 липня 2024 року № 841 "Про початок навчального року під час воєнного стану в Україні"Лист Міністерства освіти і науки України від 22 липня 2024 року №1/13007-24 "Про методичні рекомендації щодо соціалізації та інтеграції дітей внутрішньо переміщених осіб у громадах"Методичні рекомендації державної установи "Український інститут розвитку освіти" щодо облаштування харчоблоків у закладах загальної середньої освіти Лист Міністерства освіти і науки України від 10 червня 2024 року №1/10245-24 "Про стабілізацію роботи об'єднаної енергетичної системи України"Розпорядження Кабінету Міністрів України від 7 червня 2024 року № 527-р "Про схвалення Національної стратегії розвитку інклюзивного навчання на період до 2029 року та затвердження операційного плану заходів з її реалізації на 2024-2026 роки"Лист Міністерства освіти і науки України від 5 червня 2024 року № 1/9979-24 "Про підготовку закладів освіти до нового навчального року та проходження осінньо-зимового періоду 2024/2025 року"Лист Міністерства освіти і науки України від 5 червня 2024 року № 1/9930-24 "Про надання роз'яснень щодо формування 1-х класів з 01.09.2024 ​та розподілу освітньої субвенції"Лист Директорату шкільної освіти Міністерства освіти і науки України від 3 червня 2024 року №1.1/9807-24 "Про особливості розподілу обов'язків між керівником закладу загальної середньої освіти та його заступниками"Наказ Міністерства освіти і науки України від 12 квітня 2024 року № 504 "Про надання грифа "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" модельним навчальним програмам для закладів загальної середньої освіти"Наказ Міністерства освіти і науки України від 29 березня 2024 року № 422 "Про надання грифа "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" підручникам для осіб з особливими освітніми потребами"Наказ Міністерства освіти і науки України від 5 лютого 2024 року № 124 "Про надання грифа "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" підручникам для 7 класу закладів загальної середньої освіти"Лист Міністерства освіти і науки України від 12 січня 2024 року № 1/546-24 "Про затвердження Організаційно-методичних вказівок з підготовки населення до дій у надзвичайних ситуаціях на 2024-2025 роки"Рекомендації Уповноваженого із захисту державної мови щодо норм Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" та Кодексу України про адміністративні правопорушення, які стосуються обов'язкового застосування державної мови у діяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій державної і комунальної форм власностi:
Лист Міністерства освіти і науки України від 27 жовтня 2023 року № 1/16742-23 "Про застосування державної мови у сфері освіти"Лист Міністерства освіти і науки України від 3 серпня 2023 року № 1/11479-23 "Про методичні рекомендації" "Безпечне освітнє середовище: Надання індивідуальної підтримки учням з особливими освітніми потребами під час підготовки до реагування на надзвичайні ситуації"Рекомендації МОН України щодо організації програм з надолуження освітніх втрат Наказ Міністерства охорони здоров'я України від 25 серпня 2023 року № 1351 "Про організацію медичних оглядів дітей та інших осіб для зарахування їх до закладів освіти, дитячих закладів оздоровлення та відпочинку"Наказ Міністерства освіти і науки України від 21 серпня 2023 року № 1022 "Про забезпечення навчання учнів, які виїхали з України внаслідок повномасштабного вторгнення Російської Федерації і здобувають освіту в закладах освіти країни перебування та України"Наказ Міністерства освіти і науки України від 15 травня 2023 року №563 "Про затвердження методичних рекомендаціц щодо окремих питань здобуття освіти в закладах загальної середньої освіти в умовах воєнного стану в Україні"Розпорядження Кабінету Міністрів України від 07 квітня 2023 року № 301-р "Про схвалення Концепції безпеки закладів освіти"Положення про атестацію педагогічних працівників (Затверджено наказом Міністерства освіти і науки України 9 вересня 2022 року № 805)Наказ Міністерства освіти і науки України від 08 серпня 2022 року № 707 "Про затвердження Інструкції з ведення ділової документації у закладах загальної середньої освіти в електронній формі"Інструктивно-методичні матеріали щодо порядку підготовки закладу освіти до нового навчального року та опалювального сезону з питань цивільного захисту, охорони праці та безпеки життєдіяльності (Лист Міністерства освіти і науки України від 11 липня 2022 року № 1/7707-22)Алгоритм дій місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, органів управління освітою, керівників закладів освіти щодо забезпечення укриття учасників освітнього процесу у фонді захисних споруд цивільного захисту Пам'ятка засновника (керівника) закладу освіти щодо організації створення фонду захисних споруд цивільного захисту та організації укриття у ньому здобувачів освіти та персоналу Рекомендації щодо організації укриття в об'єктах фонду захисних споруд цивільного захисту персоналу та дітей (учнів, студентів) закладів освіти (лист ДСНС від 14 червня 2022 року № 03-1870/162-2)Лист Міністерства освіти і науки України від 15 червня 2022 року № 1/6435-22 "Щодо забезпечення освіти осіб з особливими освітніми потребами"Лист Міністерства освіти і науки України від 10 червня 2022 року № 1/6267-22 "Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України"Наказ Міністерства освіти і науки України від 13 травня 2022 року № 438 "Про деякі питання зарахування до закладів загальної середньої освіти в умовах воєнного стану в Україні" Лист Міністерства освіти і науки України від 16 квітня 2022 року № 1/4202-22 "Щодо зарахування до 1-го класу закладів загальної середньої освіти" Лист Міністерства освіти і науки України від 4 квітня 2022 року № 1/3872-22 "Про методичні рекомендації "Перша психологічна допомога. Алгоритм дій"
Рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти ( Наказ Міністерства освіти і науки України від 01 квітня 2022 року № 289)
Лист Міністерства освіти і науки України від 29 березня 2022 року № 1/3737-22 "Про забезпечення психологічного супроводу учасників освітнього процесу в умовах воєнного стану в Україні"Абетка для директора. Рекомендації до побудови внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладі загальної середньої освіти Р Постанова Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2021 року № 1062 "Про затвердження Положення про ліцей"Наказ Міністерства освіти і науки України від 30 липня 2021 року № 868 "Про затвердження форм звітності з питань діяльності закладів загальної середньої освіти та інструкцій щодо їх заповнення"екомендаці ї Державно ї служб и якості освіти України спільно з експертами ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe) "Безпечне освітнє середовище: нові виміри безпеки"
Методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти (Наказ Міністерства освіти і науки України від 13 липня 2021 року № 813)

Постанова Кабінету Міністрів України від 15 вересня 2021 року № 957 "Про затвердження Порядку організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти"Наказ Міністерства освіти і науки України від 13 липня 2021 року № 813 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів заеладів загальної середньої освіти"Постанова Кабінету Міністрів України від 24 березня 2021 року № 305 "Про затвердження норм та Порядку організації харчування у закладах освіти та дитячих закладах оздоровлення та відпочинку"Постанова Кабінету Міністрів України від 20 січня 2021 року № 31 "Про затвердження Порядку здійснення медичного обслуговування учнів закладів загальної середньої освіти"
" повернутися
Наказ Міністерства освіти і науки України від 30 листопада 2020 року № 1480 "Про затвердження Методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти"
Наказ Міністерства освіти і науки України від 08 вересня 2020 року № 1115 "Деякі питання організації дистанційного навчання" (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 вересня 2020 року за № 941/35224) (Із змінами). Цим наказом затверджено Положення про дистанційну форму здобуття повної загальної середньої освіти
Наказ Міністерства охорони здоров'я України від 25 вересня 2020 року № 2205 "Про затвердження Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти"Методичні рекомендації щодо організації роботи сайту закладу освіти (із фокусом на повагу прав людини в онлайновому просторі) (Лист ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" від 4 червня 2020 року №22.1/10-1154)Наказ Міністерства освіти і науки України від 30 травня 2019 № 755 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо створення, змісту та завантаження е-портфоліо"Наказ Міністерства освіти і науки України від 7 грудня 2018 року № 1369 "Про затвердження Порядку проведення державної підсумкової атестації"Наказ Міністерства освіти і науки України від 13 березня 2017 року № 369 "Про затвердження Положення про екстернат у загальноосвітніх навчальних закладах"Наказ Міністерства освіти і науки України 12 січня 2016 року № 8 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 10 лютого 2021 року № 160) "Про затвердження Положення про індивідуальну форму здобуття повної загальної середньої освіти"Наказ Міністерства освіти і науки України від 14 липня 2015 року № 762 "Про затвердження Порядку переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу"Наказ Міністерства освіти і науки України від 2 липня 2009 року № 496 "Про внесення змін до Положення про психологічну службу системи освіти України"Наказ Міністерства освіти і наууки України та Міністерства охорони здоров'я України від 20 липня 2009 року № 518/674 "Про забезпечення медико-педагогічного контролю за фізичним вихованням учнів у загальноосвітніх навчальних закладах"Наказ Міністерства освіти і науки України від 2 серпня 2005 року № 458 "Про затвердження Положення про організацію фізичного виховання і масового спорту в дошкільних, загальноосвітніх та професійно-технічних навчальних закладах України"Наказ Міністерства освіти і науки України від 9 вересня 2000 року 434 "Про затвердження Положення про класного керівника навчального закладу системи загальної середньої освіти"Наказ Міністерства освіти і науки України від 14 травня 1999 року № 139 "Про затвердження Положення про бібліотеку загальноосвітнього навчального закладу Міністерства освіти України"

# data[].attributes.attachment_link.title
Підготовка до нового 2024-2025 навчального року

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормативний путівник для закладів загальної середньої освіти у новому 2024-2025 н. р. . . Рекомендації Міністерства освіти і науки України «Укриття для закладів освіти «Моя Фортеця» . . Розпорядження Кабінету Міністрів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Наказ МОН № 701 від 16.05.2024 року

МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 701 від 16 травня 2024 року
Про затвердження Рекомендацій
щодо використання модифікованих
програм з української мови, української
літератури, історії України, географії
для закладів загальної середньої освіти
Відповідно до пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630 (із змінами), пункту 2.3.2. Оперативного плану Міністерства освіти і науки України на 2024 рік, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 29.03.2024 № 421, ураховуючи листи державної установи "Український інститут розвитку освіти" від 02.02.2024 № 28, від 01.03.2024 № 54, з метою створення умов для забезпечення доступу дітей, які перебувають за кордоном, на окупованих територіях, до української системи освіти НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Рекомендації щодо використання модифікованих програм з української мови, української літератури, історії України, географії для закладів загальної середньої освіти, що додаються.

2. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Сташківа А.

Міністр Оксен Лісовий
Рекомендації щодо використання модифікованих програм з української мови Рекомендації щодо використання модифікованих програм української літератури Рекомендації щодо використання модифікованих програм історії України Рекомендації щодо використання модифікованих програм географії

Завантажити pdf (8008.84 Кб.)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження рекомендацій щодо використання модифікованих програм з української мови

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
української літератури

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
історії україни

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
географії для закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Рекомендацій щодо використання модифікованих програм з української мови, української літератури, історії України, географії для закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська мова. Модельні програми 5–6 і 7–9 класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Чинні модельні навчальні програми для 5–6 і 7–9 класів нової української школи (НУШ) з української мови

# data[].attributes.headline
ПЕРСПЕКТИВНИЙ 

# data[].attributes.body
ПЕРСПЕКТИВНИЙ ПЛАН АТЕСТАЦІЇ ПЕДАГОГІЧНИХ ПРАЦІВНИКІВ

КИЇВСЬКОЇ ГІМНАЗІЇ СХІДНИХ МОВ №1 НА 2024-2025 НАВЧАЛЬНИЙ РІК

№

з/п

Прізвище, ім’я, по батькові

Посада

Рік попередньої атестації

Результат попередньої атестації

1

Проскура Оксана Іллівна

директорка, учителька математики

2020

спеціаліст вищої категорії, учитель-методист

2

Брильова Світлана Юріївна

керівник гуртка

2020

керівник гуртка-методист

3

Гарбарчук Світлана Миколаївна

учителька китайської мови

2020

спеціаліст ІІ категорії

4

Захарченко Олена Олександрівна

учителька китайської мови

2017

спеціаліст І категорії

5

Жуковська Оксана Валеріївна

учителька початкових класів

2020

спеціаліст вищої категорії

6

Кобилянська Людмила Миколаївна

учителька фізичного виховання

2020

спеціаліст вищої категорії, учитель-методист

7

Кузьмінська Яніна Юріївна

учителька математики

2020

спеціаліст І категорії

8

Лісова Маріанна Сергіївна

соціальний педагог, учителька предмету «Основи здоров’я»

2020

спеціаліст вищої категорії

9

Луцак Олена Віталіївна

заступник директора з навчально-виховної роботи, учителька української мови та літератури

2020

спеціаліст вищої категорії, учитель-методист

10

Максименко Петро Іванович

учитель історії

2020

спеціаліст вищої категорії, учитель-методист

11

Павленок Тетяна Василівна

учителька китайської мови

2020

спеціаліст вищої категорії, учитель-методист

12

Олійник Алла Михайлівна

заступник директора з навчально-методичної роботи

2024

спеціаліст вищої категорії, учитель-методист

13

Щавінська Аліна Сергіївна

вихователь ГПД

2018

спеціаліст ІІ категорії

14

Дудник Марія Олегівна

учителька мови гінді

не проходила

спеціаліст

15

Сидорчук Інна Ігорівна

учителька корейської мови

2018

спеціаліст І категорії

Голова атестаційної комісії І рівня                                                                                                Оксана ПРОСКУРА

Секретар атестаційної комісії І рівня                                                                                           Людмила ТЕМЧЕНКО

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Перший урок у новому навчальному році в МОН пропонують присвятити вшануванню пам'яті захисників і захисниць України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність нашої держави.

Переглянути лист можна за посиланням або нижче.

Виписали для вас основні пункти з листа.

Під час підготовки першого уроку педагоги можуть послуговуватися методичними рекомендаціями від Українського інституту національної памʼяті за посиланням.

У МОН нагадали, що 13.08.2024 ухвалено постанову Кабінету Міністрів України № 926 "Про реалізацію експериментального проєкту щодо створення в будівлях і спорудах закладів освіти захищених просторів (приміщень для фізичного захисту)". Облаштовувати простори можна в підвальних, цокольних приміщеннях та, як виняток, на перших поверхах "лише в закладах освіти, розташованих на території територіальних громад із задовільним та помірним рівнем ризику безпеки в системі освіти". Натомість у міністерстві акцентують, що це тимчасове рішення, яке не позбавляє директорів та управління/департаменти освіти від облаштування захисних споруд цивільного захисту, які відповідають законодавству.

Пріоритет діяльності МОН, органів місцевої влади - відновлення доступу до очної освіти для якомога більшої кількості дітей там, де це дозволяє безпекова ситуація. У межах реалізації політики "Школа офлайн" МОН розробило Порядок та умови здобуття загальної середньої освіти в комунальних закладах загальної середньої освіти в умовах воєнного стану в Україні. Вони затверджені наказом №1112 (положення, викладені в порядку, мають бути реалізовані на початок 2025/2026 навчального року. У цьому році вони можуть бути запроваджені в тих регіонах, де це дозволяє безпекова ситуація та створені безпечні умови для всіх учасників освітнього процесу). Натомість наказ №850 було скасовано.

У МОН також акцентували "на важливості застосування індивідуального підходу до кожного учня/учениці в найкращих інтересах дитини для дотримання її права на продовження здобуття освіти".

Також у міністерстві нагадали, що в актуальних умовах перманентного виклику для всієї системи освіти при виборі формату проведення уроків питання безпеки є ключовим у діяльності керівників усіх рівнів.

66c89a7ec958d706189619
Нещодавно ми також розповідали про Титульне зображення: автор - Roma Korolev (kaer logo), dribbble.com ТОП-10 освітніх змін, які чекають на учнів і вчителів у новому навчальному році.

# data[].attributes.attachment_link.title
МОН опублікувало лист про організацію 2024/2025 навчального року | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Перший урок у новому навчальному році в МОН пропонують присвятити вшануванню пам'яті захисників і захисниць України, які загинули в боротьбі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
до Дня пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України "Vincit qui meminit (Перемагає той, хто пам'ятає)" Вступ Ключові повідомлення Історична довідка: Спогади учасників боїв за Іловайськ Всеукраїнська акція пам'яті "Сонях" Рекомендації до першого уроку "Vincit qui meminit (Перемагає той, хто пам'ятає)" Додатки Вступ
29 серпня в Україні відзначається День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України. Цей день встановлено Указом Президента України від 23 серпня 2019 року № 621 для увічнення героїзму військовослужбовців і добровольців, котрі віддали життя за батьківщину. Збереження і гідне вшанування пам'яті полеглих захисників України є обов'язком держави і суспільства.

Кабінет Міністрів України розпорядженням від 21 червня 2024 року № 570-р затвердив план заходів із відзначення у 2024 році цієї пам'ятної дати. Планом передбачено присвятити перший у 2024/25 навчальному році урок захисникам України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність нашої держави, запросивши на нього ветеранів сучасної російсько-української війни. Український інститут національної пам'яті розробив тематичні методичні рекомендації та пропонує послуговуватися ними для організації і проведення першого уроку "Vincit qui meminit (Перемагає той, хто пам'ятає)".
Ключові повідомлення
29 серпня - День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України. З цією датою пов'язаний один із найтрагічніших епізодів російсько-української війни до повномасштабного вторгнення - вихід українських воїнів із оточення під Іловайськом.

Російсько-українська війна розпочалася 20 лютого 2014 року, а бої за Іловайськ в серпні того ж року стали однією із кульмінаційних точок її початкової стадії, справивши серйозний вплив як на українське суспільство, так і на міжнародні відносини в Європі.

29 серпня 2014 року агресор накрив вогнем наших захисників у полях із соняшником під час "зеленого" коридору. Там полягли 366 українських воїнів, 429 - зазнали поранень, 158 - зникли безвісти, 300 - опинилися в полоні. Тому символом Дня пам'яті захисників України стала квітка соняха. Він - не просто нагадування про історичну мужність наших воїнів, але також символізує життя.

Іловайськ - це не лише трагедія, а й сторінка української незламності, це чин і подвиг українських військових. Пам'ятаймо, що попри втрати та обман ворога наші воїни не здалися, а продовжили прорив із пастки та боротьбу.

Цей день також допомагає нам пам'ятати про підступність та віроломність російського агресора, про те, що будь-які переговори із терористами та вбивцями є смертельно небезпечною справою, і що довіряти їм не можна.

У цей день ми згадуємо тих, хто загинув в Іловайській трагедії, а також десятки тисяч полеглих від 2014 року в сучасній російсько-українській війні захисників і захисниць України. Вони стоять в одному ряду з усіма поколіннями борців за волю і державну самостійність - від воїнів Русі-України, лицарів Костянтина Острозького, козаків Петра Сагайдачного, Богдана Хмельницького та Івана Мазепи до бійців Армії Української Народної Республіки та Галицької армії Західно-Української Народної Республіки, Антигітлерівської коаліції часів Другої світової війни, Української Повстанської Армії. Це воїнство мужньо здобувало героїчні перемоги і ризикувало життям за українську свободу.

Україна вже 10 років переживає найбільше випробування в новітній історії - веде збройну боротьбу за незалежність і територіальну цілісність проти російського агресора.

У нинішній війні ми платимо надзвичайно велику ціну. Безперечно, це не єдиний день у році, коли згадуються полеглі та віддається їм шана. Але це особливий день, нагода для всього суспільства зосередитися на вдячності та пошануванні, зробити все можливе, аби пам'ять про героїв була збережена та зміцнена на багато поколінь вперед. Тому що перемоги здобуває лише той, хто пам'ятає - vincit qui meminit.

Поки триває війна, ми не можемо знати точну кількість загиблих, назвати всіх поіменно або розповісти всі героїчні або трагічні історії. Проте впевнені, що українське суспільство докладе максимум зусиль, щоб загиблі герої залишилися в нашій пам'яті не абстрактним образом або цифрою, а отримали належну шану. Аби наша пам'ять про них була живою і дієвою.

Поки триває воєнний стан і постійні загрози, ми не можемо зібратися 29 серпня на велелюдних мітингах на площах своїх населених пунктів, але можемо поодинці прийти до поховання героїв, щоб віддати їм шану. Ми можемо підтримати їхні родини не лише увагою, добрим словом і турботою, а й конкретними справами. Можемо розповісти - публічно чи у вузькому колі - про тих, кого знали особисто.

Ми переконані, що після перемоги віднайдемо та плекатимемо й інші традиції пам'яті про загиблих воїнів. Ми вже називаємо і продовжимо називати на їхню честь вулиці, висаджуємо меморіальні сквери, засновуємо іменні стипендії, проводимо різні спортивні, патріотичні та культурно-мистецькі заходи. У нас уже є місця пам'яті та меморіальні об'єкти у публічному просторі. Також створюються сектори військових поховань, нові військові меморіали і Національне військове меморіальне кладовище, де з почестями ховатимуть загиблих (померлих) захисників і захисниць.

Після перемоги в країні повинні постати особливі місця, з сучасною архітектурою і людяними меморіальним практиками, як свідчення, що ми шануємо, цінуємо і дякуємо. Пам'ятаємо і будемо пам'ятати.
Історична довідка
Початок війни. У 1991 році Україна відновила незалежність. Однак Російська Федерація не відмовилася від спроб повернути контроль над Україною. Тиск посилився з приходом до влади у Росії колишнього співробітника репресивного органу КГБ Владіміра Путіна. Його система управління державою заснована на культі лідера, його монополії на владу, згортанні свободи слова і використанні "ручних" засобів масової (дез)інформації, нарощуванні силових органів із їх репресивно-каральним апаратом і переслідуванні незгідних. А ще Кремль повернувся до практики "збирання земель". Розпочав із підкорення Чечні, а продовжив підбуренням сепаратистських рухів у колишніх республіках - Молдові, Грузії, провокацією конфлікту на українському острові Тузлі. Зрештою в 2014 році рашисти розпочали гібридну агресію проти України. Так світ знову зіткнувся із режимом, який прагне переділу кордонів держав і прямує до новітнього тоталітаризму.

Сучасна російсько-українська війна розпочалася після Революція Гідності, головною вимогою якої було повернення України до європейського шляху розвитку і підписання Угоди про асоціацію з Європейським Союзом. Трагічною ціною протистояння на майдані стала Небесна Сотня - 107 загиблих героїв, різних за віком, статтю, освітою, з різних куточків України та з-за кордону. Наляканий Віктор Янукович втік до Росії, звідки закликав Путіна здійснити військове вторгнення в Україну для відновлення його влади.

Російська Федерація скористалася тимчасовим вакуумом влади в Україні та перейшла до активної агресії - в Криму так звані "зелені чоловічки" (російські військовослужбовці без розпізнавальних знаків) захоплювали адміністративні будівлі, військові частини та інші стратегічні об'єкти.

Збройна агресія Російської Федерації проти України розпочалася 20 лютого 2014 року, коли були зафіксовані перші випадки порушення Збройними Силами Російської Федерації всупереч міжнародно-правовим зобов'язанням Російської Федерації порядку перетину державного кордону України в районі Керченської протоки та використання нею своїх військових формувань, дислокованих у Криму відповідно до Угоди між Україною і Російською Федерацією про статус та умови перебування Чорноморського флоту Російської Федерації на території України від 28 травня 1997 року, для блокування українських військових частин. На початковій стадії агресії особовий склад окремих російських збройних формувань не мав розпізнавальних знаків. Тож у лютому-березні 2014 року із захоплення Росією Кримського півострова розпочалася сучасна російсько-українська війна. Про це заявив український парламент у своїй заяві "Про відсіч збройній агресії Російської Федерації та подолання її наслідків" від 21 квітня 2015 року і міжнародні суди. Зокрема, Європейський суд з прав людини підтвердив, що РФ встановила контроль над Кримом з 27 лютого 2014 року.

У березні-квітні 2014 року російські спецслужби та диверсанти почали розхитувати ситуацію в південних і східних областях України, організовуючи антиукраїнські мітинги і спроби утворити незаконні квазідержавні утворення. У відповідь патріотичні українські сили чинили спротив масовими акціями з метою зберегти територіальну цілісність держави.

На початку квітня Росія приступила до реалізації плану "Новоросія" - захоплення території східних областей України. Після проголошення так званих "народних республік" на Донеччину та Луганщину безперешкодно і масово прибували загони російських диверсантів із військовою технікою і зброєю. Проте план на повторення швидкого "кримського сценарію" дав збій. Боєздатні частини Збройних Сил України, підрозділів Міністерства внутрішніх справ України, Національної гвардії та добровольчі формування зламали намір агресора. Влітку 2014 року російські гібридні сили на сході України зазнавали значних втрат в особовому складі, озброєнні, військовій техніці. 23-25 серпня на територію Донецької та Луганської областей зайшли вісім батальйонних тактичних груп Збройних сил РФ. До наступу залучили 70 російських військових частин, зібраних з усієї федерації, які розпочали новий виток ескалації агресії РФ.

10 років боїв за Іловайськ - трагедії та незламності українських воїнів. За травень-серпень 2014 року українські підрозділи провели більше 40 операцій - звільнили дві третини окупованих територій, понад 100 населених пунктів Донецької та Луганської областей. Сили АТО поступово брали ситуацію під контроль, локалізували деякі угруповання, звужували кільце ізоляції, віддаляли його від державного кордону. З'явилася можливість блокувати російських окупантів у районах Донецька, Макіївки, Горлівки, Луганська і розділити їх на окремі осередки і створити передумови для успішного завершення збройного конфлікту на Сході України.

З 11 серпня 2014 року Штаб АТО планував операцію з розгрому основних сил незаконних збройних формувань "ДНР" і "ЛНР" у містах Єнакієвому, Горлівці, Первомайську, Стаханові та завершити зачистку Іловайська Донецької області від терористів і взяти його під контроль. Це дало б змогу блокувати незаконні озброєні підрозділи у Донецьку із півдня та сприяло б просуванню сил АТО для звільнення Донецька.

Відтак Іловайськ був стратегічно важливим містом Донбасу. Боротьба за нього тривала від початку серпня 2014 року паралельно зі штурмом Савур-Могили, Антрацита і Красного Луча (тепер - Хрустальний).

Перший наступ на Іловайськ здійснили підрозділи ЗСУ разом із добровольчими батальйонами, зокрема підрозділами МВС Дніпро-1, Шахтарськ, Азов, Миротворець, Херсон, Світязь, Івано-Франківськ та батальйон Донбас Нацгвардії України 6-7 серпня. За 3 дні добровольчі батальйони "Азов", "Донбас" і "Шахтарськ" за підтримки підрозділів 51-ої ОМБр і 40-го БТрО знову пішли на штурм. І попри його невдалий результат вони все-таки змогли виставити навколо міста 4 блокпости (фактично взявши Іловайськ в напів оточення і створивши сприятливі умови для подальших активних дій) та утримувати їх до кінця серпня.

18 серпня українські силовики увійшли в Іловайськ. Їм вдалося взяти під контроль більшу частину міста. Але утримувати позиції було надзвичайно складно через шквальний мінометний і артилерійський вогонь армії РФ із систем "Град", "Смерч", "Ураган".

Зрештою, усвідомивши, що плани захоплення українських земель руйнуються, керівництво РФ вдалося до введення регулярних військ на територію східної України.

За матеріалами Генеральної прокуратури України з розслідування Іловайської трагедії, у ніч із 23 на 24 серпня 2014 року відбулося наймасштабніше вторгнення ЗС РФ дев'ятьма батальйонно-тактичними групами: 3500 осіб особового складу; до 60 танків; до 320 БМД (БМП); до 60 гармат; до 45 мінометів; 5 ПТРК, які увійшли на адміністративну територію України в районі населених пунктів Побєда - Берестове Старобешівського району Донецької області, з подальшим маршем у район Іловайська. На російській військовій техніці завчасно зняли або замаскували тактичні знаки та нанесли розпізнавальні позначки українських підрозділів.

До 28 серпня 2014 року російські регулярні війська та бойовики оточили угруповання сил АТО (війська сектору "Б" та батальйони МВС України "Дніпро-1", "Миротворець", "Світязь", "Херсон", "Івано-Франківськ", Нацгвардії "Донбас"). Українське командування розраховувало деблокувати їх за допомогою резервів сил АТО. Але призначені для цього підрозділи були укомплектовані переважно з нещодавно мобілізованих бійців без належної підготовки.

Після переговорів російське військове командування надало гарантії безпечного виходу українських сил з оточеного Іловайська. Рух двох колон розпочався 29 серпня. Однак росіяни порушили домовленості - розстріляли із засідок наші колони. Унаслідок підступності окупанта українська армія втратила загиблими 366 воїнів, 429 отримали поранення, 158 зникли безвісти, 300 опинилися в полоні. Вторгнення російських військ та іловайська трагедія змусили українську сторону погодитися на умови перемир'я за крок до перемоги над окупантами. Тож 5 вересня було підписано Мінську тристоронню угоду (так званий Мінський протокол).
Спогади учасників боїв за Іловайськ
Із книги "Дівчата зрізають коси":

"...нас чомусь відправили в Іловайськ. Усе якось одразу пішло косо-криво. До цього жодного разу такого не було. Пробивалися колеса, ламались машини, хтось труївся, хтось запізнювався... Ми зайшли в Іловайськ 18-го ввечері. Там була зведена рота під командуванням "Апіса", перша штурмова розміщувалась. Я мала там пробути буквально добу, але затрималась на 12.

В Іловайську дуже прямі вулиці. Вони проглядаються ідеально. Семен дав наказ зайняти школу за пішохідним мостом у місті й закріпитись там. А ми почали шукати дорогу, якою могла б зайти техніка з правого боку Іловайська. Було нас тоді дванадцятеро. Дивлюся - їде "дев'ятка" "Нива", з кулеметами, автоматами. Ми стоїмо і дивимось, хто це такі... Проїжджають повз, дивляться на нас, ми - на них. Я ще дверцята зачиняю, щоб вони проїхали, один з них киває, мовляв, дякую. А потім бачу, а на їхній машині написано "Оплот", я навіть не зорієнтувалась, що це... Передаємо по радєйці: "якийсь "Оплот" проїхав". А у відповідь - мати: це ж вороги! Отаке там було - повна плутанина і хаос. Наступної ноч - жахливий обстріл. Запустили ліхтарі, й було світло як удень, - такого не забудеш. І почалося - "гради", міномети... А потім стало відомо - вихід з Іловайська неможливий...

День Незалежності запам'ятали надовго - це був страшний обстріл. Ми вже розуміли, що ми оточені, й прийшов відчай. І ми кричали пісні. 27-го числа була спроба прориву. Обговорювались можливі шляхи відходу - через Моспіно, Харцизьк. 28 серпня оголосили режим тиші. А вранці почався вихід колони. Було страшно. Це була дорога на Грабське, пряма. Спалені машини стояли на шляху. Ми проїхали повз бійців 93-ї бригади, - вони мали нас замикати.

До Многопілля ми взагалі їхали спокійно, вже розслабились, думали, що все закінчилося - постійні обстріли, смерті... Ми, наївні, тоді вирішили, що все позаду. Агрономічне проїхали. Там "Миротворець" і "Дніпро-1" стояли. Ми зустріли військове керівництво, вони саме вели переговори з росіянами - на яких умовах нам дають коридор...

"Філін" передбачав, що можуть бути проблеми в районі Старобешева - там були неконтрольовані райони, і там могли бути росіяни. До нас уже дійшли чутки, що ми маємо справу не з сєпарами і козачками, а з регулярною російською армією.

Потім була команда "по машинах". Ми вирушили в бік Красносільського - і тоді почався перший мінометний обстріл. Потім знову: "Колона! Рух!". Маяв білий прапор. Колона розтяглась і ми рушили. І тут по нас відкрили вогонь, і почався просто розстріл колони. "Зелений коридор" перетворився на коридор смерті. Ця дорога була в них добре пристріляна, тож кожен постріл був прицільним. Ми просто не могли повірити очам.

Справа техніка горіла - повалив дим, з'явився шанс проскочити.

Ми влетіли в кукурудзу якусь. Випали з машини, почався бій. Незрозуміло, хто де - де наш, де чужий, на зв'язок ніхто не виходить. Крім нас були ж інші батальйони, ЗСУ - як розібратися, де свої, а де ворог? Незрозуміло, хто по кому працює. Танки показалися. По них "Брест" і "Усач" почали працювати - і підбили.

До нас під'їжджає танк із білим прапором - ми думаємо, що він з миром. А виявляється, вони брати нас прийшли. Наші пішли на переговори. І тут - постріл з танка. "Танкіст" мертвий, "Апіс" пошкодив руку, Алінку - уламком, у мене - контузія і поранення. Далі я майже нічого не пам'ятаю. Пам'ятаю, що мене кудись несли, що намагалася подзвонити мамі... Прийшла до тями в погребі - темно. Вирішила, що я померла. Потім нам довелося вийти, і нас узяли в полон. В мене є шрам, давнішній уже, на пальці. Мене прийняли за снайпера і хотіли розстріляти. Але потім хтось сказав, мовляв, вона і так скоро помре, не треба.

Багато хлопців тоді забрали у полон. Після того і батальйон "Донбас" розділився. Частина залишилася, частина - серед них і я - пішла за "Філіном". Іловайськ розділив життя на "до" і "після". Так, як було "до", вже ніколи не буде. Ці картинки постійно зринають у пам'яті, й від них неможливо сховатися".

Людмила Калініна "Строітєль", - 46-й штурмовий батальйон "Донбас ЗСУ"

Із книги "Без ротації"

"А потім був Іловайськ. Від смерті нас тоді врятувала 90-річна місцева жителька, у квартирі якої ми переховувалися... Коли ми зайшли в місто, у мене було шосте чуття, що щось станеться... І буквально за 15 хвилин почався обстріл. Ми йшли у хвості колони, прикривали. Я почув чергу - повертаюсь Тарас [Костанчук - авт.] лжить. Я до нього. Підняв. Бачу, що живий - і в цей момент мені в ногу потрапляє куля. Я з Тарасом дострибав на одній нозі до будинку, почав гукати про допомогу, але вже ніхто не чув - всі відійшли. Поряд був під'їзд, ми заскочили туди. Діяли на автоматі. Я на адреналіні болю майже не відчував. Почали шукати квартиру, ввалились туди і впали на підлогу. Коли обстріли спинились у коридор вийшла Клавдія Іванівна. Їй тоді було 90 років і вона не мала сил спускатися, ховалася у ванній кімнаті. У часи Другої світової була санітаркою, тож взялася перев'язувати наші рани.

Скоро зрозуміли, що ми в оточенні. Треба було вибратися з Іловайська. Вирішили їхати до мене в Макіївку. Їхали по одному. На блок-посту між Іловайськом і Макіїівкою я чую: "Євгєній Міхайловіч, виходітє із машини". У мене все похололо. Сперся на машину і питаю: "Єсть проблєми?" А він дивиться у паспорт і питає: "А что ето ви із Владівастока, а паспорт украінскій?". "Ну я роділся там, потом пєрєєхалі". А він мені: "Ну прівєт, зємєля! Бил би другой дєнь, то я б тєбя забрал на подвал. а так єдь"

Євген Нікітченко "Нікітос", батальйон "Донбас", 4-та бригада швидкого реагування НГУ імені Героя України Сергія Михальчука

"Головна проблема Іловайська, на мою думку, - незлагодженість між підрозділами. Я був там з 10 по 22 серпня. Ніхто не знав, що роблять інші підрозділи, і що робити їм. Перед тим, як ми туди їхали, нам казали, що що там десь із сімдесят "ополченців", яких треба вибити. І ми за добу повернемося назад. Приїхали, а нам військові кажуть: "Ви що! Там такий укріпрайон!" А тим часом нам розповідають, що все чудово, що оточення не буде"

Сергій Малиш "Малиш", батальйон спеціального призначення "Азов", полк патрульної служби поліції особливого призначення "Київ"

З показань потерпілого військовослужбовця ЗС України Ш., який безпосередньо виходив з оточення (за матеріалами розслідування Іловайської трагедії Генеральною прокуратурою України):

"Наша колона слідувала по раніше узгодженому маршруту. Одночасно з цим, неподалік околиці с. Чумаки ми потрапили у засідку та були розстріляні з декількох БМП та танків, крім цього, по колоні вівся потужний артилерійський вогонь, у тому числі з мінометів та АГС-ів. Указаний розстріл супроводжувався постійним вогнем зі стрілецької зброї.

Намагаючись покинути зону обстрілу, частина колони в хаотичному порядку розпочала рух у зворотному напрямку та направилась до населеного пункту Новокатеринівка, але потрапила до другої засідки та була обстріляні зі стрілецької зброї, ПТУРів та великокаліберних кулеметів.

У подальшому, проводячи розвідку я разом з іншим військовослужбовцем потрапив у полон до військовослужбовців ЗС РФ, які передали нас представникам підрозділу "Козачий союз області війська Донського" терористичної організації "ДНР", де вже знаходився в полоні Ф. Останній розповідав, що він особисто бачив, як бойовик з позивним "Батя", у зв'язку з тим, що йому не вдалось обміняти когось зі своїх родичів, прострелив одному з допитуваних ногу".
Всеукраїнська акція пам'яті "Сонях "
Відзначення Дня пам'яті захисників України саме 29 серпня обрано не випадково, бо саме в цей день у 2014 році, в ході російсько-української війни та Іловайської операції відбувся прорив української групи військ з російського оточення, де проявився масовий героїзм добровольців і військових, та загинуло багато українських воїнів. Ті трагічні події російсько-української війни розгорталися на сході України, саме на полях соняхів, які вже дозрівали. Саме тому сонях обрано символом Дня пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України.

Запрошуємо українців долучитися до щорічної акції пам'яті "Сонях" - робити стилізовані соняхи з тканини та розміщувати їх на одязі на лівій стороні грудей. До створення символічних соняхів закликаємо залучати дітей та юнацтво, щоб з молодості промотувати шанобливе ставлення до захисників і захисниць України та пояснювати значення цього дня для нашої країни.

Пропонується виготовляти сонях з 15 тканевих пелюсток жовтого кольору. Пелюстку рекомендовано робити висотою 23 мм і шириною 12 мм. Верхній край пелюстки - загострений. Нижні краї кожної пелюстки закріплені на великому колі діаметром 40 мм з чорного фетру товщиною 1 мм. Маленьке коло з фетру чорного кольору товщиною 1 мм діаметром 30 мм розміщено посередині соняха поверх жовтих пелюсток. Сонях закріплено на основу для значків у вигляді піну (кліпси).

Відео з інструкціями з виготовлення символа "Сонях" за посиланням.

Закликаємо українців у День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, доповнити одяг соняхом - символом пам'яті захисників України, і тим продемонструвати свою увагу, шану та повагу.

Також відповідно до "Правил ведення мовлення на теле- і радіоканалах у дні трауру (скорботи, жалоби) та дні пам'яті", затвердженого рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 23 липня 2015 року № 1146, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 серпня 2015 року № 967/27412, у день пам'яті телерадіоорганізації зобов'язані під час телетрансляції розмістити на екрані відповідне стилізоване зображення або палаючу свічку, які є доречними до відповідної події. Відповідним стилізованим зображенням до Дня пам'яті захисників України є сонях - саме він повинен бути розміщений на екрані під час телетрансляції у цей день.
Рекомендації до першого уроку "Vincit qui meminit (Пам'ятає той, хто перемагає)"
Відповідно до пункту 3 розпорядження Кабінету Міністрів України від 21 червня 2024 року № 570-р "Про заходи з відзначення у 2024 році Дня пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України" закладам освіти рекомендовано провести перший урок у 2024/25 навчальному році із залученням ветеранів. З метою гідного вшанування героїзму і самопожертви полеглих за Україну, прояву уваги та дбайливого ставлення до родин загиблих, формування активної громадянської позиції школярів пропонуємо розпочати цей урок із хвилини мовчання.

Пропонуємо на першому уроці переглянути й опрацювати відео "Діалоги про війну. Повномасштабне вторгнення". Можливі технології із його використання в освітньому просторі - нижче.
Практичний блок
Для опрацювання відео "Діалоги про війну: повномасштабне вторгнення" в освітньому просторі пропонуємо декілька вправ (технологій) із алгоритмами їх організації. В епіцентрі уваги - інформаційна безпека в умовах повномасштабного вторгнення, ворожі ІПСО і пропаганда, а також вміння їх розрізняти та протистояти.

Чому це важливо? На початку 2024 року "Економічна правда" оприлюднила цифри - скільки росіяни і країна-агресорка в 2023-му заробили на українцях, яким 10 років війни було мало, аби відмовитися від перегляду російськомовного контенту на YouTube та не слухати російські пісні на стрімінгах. Цифри вражають - йдеться орієнтовно про 5 мільйонів американських доларів, які надійшли до бюджету РФ як податки з авторських роялті російських виконавців, яких слухали чи дивилися українці. На ці гроші ворог може придбати для своєї армії, приміром, 10 тисяч дронів. Пам'ятайте! Поки хтось переглядає і слухає російський контент, російські терористи вбивають українців.

Вправа "Перехресний вогонь" - перегляд відео "Діалоги про війну: повномасштабне вторгнення" та за його матеріалом командна дуель із запитаннями. Ускладнити завдання можна, висунувши умову щодо постановки видів запитань, приміром, по 3 тонких (закритих) і 3 товстих (відкритих).

Мета - не лише перевірити увагу і розуміння учнями/ученицями нового матеріалу після його первинного сприйняття, а й сприяти формуванню вміння обговорювати та розмірковувати над складними проблемами, які найчастіше не мають єдиного, тобто правильного, рішення.

Рекомендуємо такий план проведення вправи:

об'єднати учнів/учениць у 2-3 команди і налаштувати їх на уважний перегляд відео "Діалоги про війну: повномасштабне вторгнення", під час якого бажано робити нотатки для формулювання питань;

власне дуель: команди почергово задають одна одній питання - спочатку тонкі, потім товсті;

за результатами перехресного вогню доречно визначити переможців, скажімо - яке питання було найцікавішим, яка відповідь була найгрунтовнішою.

на завершення поміркуйте разом із учнями: як кожен із нас може долучитися до боротьби на інформаційному фронті, що ми можемо зробити, аби пришвидшити Перемогу.

Вправа "Школа журналістики "Спецповідомлення про Іловайську трагедію"
Мета - формування вміння досліджувати джерела інформації, знаходити якнайточніший і найповніший матеріал для репортажу власної команди.

Під час виконання цієї вправи учні/учениці спробують себе в ролі кореспондентів - у малих групах вони писатимуть репортажі (увага!) від імені уявних журналістів, що займають різні позиції: українську, російську, польську (або іншого іноземного партнера України). Для виконання цього завдання пропонуємо матеріали з повідомлень про передумови та перебіг подій Іловайської трагедії (додаток 1).

Можливий інший варіант. Напередодні заняття сформувати групи і задати їм домашнє завдання - підібрати відповідно до їхньої "журналістської ролі" інформацію про ці події. Така робота матиме переваги, оскільки передбачатиме роз'яснення з боку вчителя / вчительки / виховника / виховниці таких питань: як вибирати джерела інформації, які з них є офіційними, як шукати веб-сайти та сторінки в соціальних мережах і месенджерах органів державної влади та місцевого самоврядування, чому преса, радіо і телебачення в Росії є не засобами масової інформації, а інструментами пропаганди.

Техніка спецповідомлення про Іловайську трагедію:

1. Ціллю спецповідомлення є передати картинку події, відчуття, страждання або радість її учасників, передати напругу, емоції, враження від пережитого, описати стратегії виживання та боротьби.

2. Спецповідомлення повинно мати певну композицію. Ми пропонуємо таку:

заголовок, який має бути коротким, краще не більше трьох слів: слоган, афоризм, ідіома, цитата учасника події, про яку йтиметься;

підзаголовок - тлумачення, розвиток заголовку, коментар до цитати (зазвичай складне речення);

вріз або "лід" - коротка інформація про те, що відбувається в спецповідомленні (2-4 речення, виділені напівжирним шрифтом;

перший абзац - 2-3 речення як відповідь на три питання: Що (хто)? Де? Коли?;

наступні кілька абзаців динамічно описують те, що відбувалося, мотивацію учасників події, передають їхні уявні діалоги, пряму мову (розлогих описів варто уникати);

завершення статті - яскравий висновок, афоризм чи висловлювання відомої особи, персонажа, підсумок події.

Добре запам'ятається публікація, яка містить історичний екскурс, проводить історичні паралелі, нагадує 2-3 факти, наводить 2-3 цифри, статистичні дані, їх навіть можна виділити певним чином.

Словник для використання на уроці:
Сучасна російсько-українська війна - протистояння України російській збройній агресії, яка розпочалася 20 лютого 2014 року.

Повномасштабне вторгнення - один із періодів сучасної російсько-української війни, гостра фаза російської агресії з поширенням на всю територію України; розпочалося 24 лютого 2022 року.

Гібридна війна - війна з поєднанням конвенційної зброї, партизанської війни, тероризму, кібервійни, торгових і патентних війн, реваншистських рухів, пропаганди, порушень прав людини, злочинів проти людяності, військових навчань, переселення, узурпації, злочинної поведінки з метою створення внутрішніх протиріч і конфліктів для їх подальшого використання в досягненні політичних цілей агресії, які здобуваються звичайною війною.

Інформаційна війна - широкомасштабна боротьба в інформаційному просторі із застосуванням методів, прийомів, способів, засобів і каналів маніпуляції психікою людей, їх індивідуальною і суспільною свідомістю з метою досягнення цілей суб'єкта.

Кібервійна - війна програмного забезпечення інформаційних каналів, використання програмних кодів з метою спричинення збитку, перехоплення управління, внесення технічних несправностей, руйнування фізичних об'єктів, викрадення інформації.

Інформаційна безпека - стан захищеності життєво важливих інтересів людини і громадянина, суспільства і держави, при якому запобігається заподіяння шкоди через неповноту, несвоєчасність і недостовірність поширюваної інформації, порушення цілісності та доступності інформації, несанкціонований обіг інформації з обмеженим доступом, а також через негативний інформаційно-психологічний вплив та умисне спричинення негативних наслідків застосування інформаційних технологій.

Інформація - універсальна субстанція, що пронизує всі сфери діяльності людини, є провідником знань і відомостей, інструментом спілкування, взаєморозуміння і співпраці, утвердження стереотипів мислення і поведінки.

Дезінформація - навмисно створена та поширена для введення в оману неправдива або маніпулятивна інформація, основа фейкових новин.

Маніпуляція - спотворення правдивої інформації для впливу на поведінку та судження споживача, створення неадекватної картини світу у свідомості, щоб змусити діяти в необхідному для маніпулятора напрямку.

Інформаційний вплив - цілеспрямоване виробництво і поширення спеціальної інформації, яка здійснює безпосередній вплив (позитивний і негативний) на функціонування інформаційно-психологічного середовища держави, психіку та поведінку людей.

Пропаганда (від лат. "propago" - поширюю) - цілеспрямоване та системне поширення ідей, переконань і моделей поведінки серед широких мас населення для утвердження певних ідеологій, політичних партій, товарів, послуг тощо.

Виникнення терміну пов'язують із буллою (посланням) Папи Римського 1622 року, яка мала назву Congregatio de Propaganda Fide. У ній ішлося про створення організації для координації місіонерської діяльності, тобто для поширення віри. Цей термін може мати як позитивний, так і негативний вплив, в залежності від того, як він використовується та наскільки відповідає моральним та етичним нормам.

Інформаційно-психологічна операція (ІПСО) - комплекс заходів, спрямованих на формування в широкої (чи цільової) аудиторії противника переконань і настроїв, які послаблюють її опірність і тим самим полегшують досягнення воєнних цілей. Зазвичай ІПСО чинять психологічний тиск на суспільство, поширюють панічні настрої та підривають довіру до державних інститутів.

Бот - спеціальна програма, що автоматично і/або за заданим розкладом виконує якісь дії через ті ж інтерфейси, що й звичайний користувач, таким чином імітуючи його.

Фейк - (від англ. "fake" - підробка) - спотворена або неправдива інформація (фейкова новина або публікація), канал поширення недостовірної інформації (публічна сторінка у соціальних мережах, веб-сайт тощо) або підробна сторінка певної людини в соціальних мережах (боти, тролі тощо), створена з метою ввести в оману користувача платформи.
Додатково рекомендовані тематики та можливі форми проведення уроку / заходу (для самостійного розроблення освітянами):

Відео-урок з обговоренням

Створення кейсу "Я - воїн"

Дискусійний майданчик "Боротьба не за перемогу, а за життя"

Аукціон ідей "Поінформований - значить убезпечений"

Відкритий мікрофон "Пам'ять нації"

Школа журналіста "Правда проти пропаганди"

Інтегрований урок "Репортери без кордонів".

Крім того, впродовж навчального року рекомендуємо передбачити заходи для підвищення обізнаності школярів про героїзм сучасних захисників України. Зокрема:

окремі заняття/виховні години про героїзм українських воїнів у боротьбі за незалежність, наприклад, до Дня захисників і захисниць України, Дня Збройних сил, Дня Соборності та інших;

конкурси творчих робіт на тему боротьби за незалежність України 2014-2024 роках;

церемоніал покладання квітів, якщо на будівлі закладу освіти або поблизу є меморіальна дошка, присвячена загиблим воїнам;

створення або осучаснення шкільних музеїв, експозицій, фотовиставок про події сучасної війни, приділивши окрему увагу загиблим землякам, випускникам, які відзначилися бойовими подвигами та героїчними вчинками. Розглянути можливість розміщення в експозиції елементів військових одностроїв, спорядження, особистих речей бійців;

започаткування та систематичне ведення краєзнавчого проєкту "Місця пам'яті".

Можливі форми роботи з ветеранами:

діалог про побратимів;

відвідування ветеранського підприємства (бізнесу) та спілкування із власником/цею;

уроки тактичної медицини від ветерана для молоді;

майстер-клас із виготовлення символічних сувенірів-оберегів / бліндажних свічок / маскувальних сіток і передача їх військовослужбовцям;

екскурсія територією військової частини чи її музеєм, у разі наявності в населеному пункті;

перегляд документальних фільмів з обговоренням;

відвідування місць пам'яті, присвячених захисникам України різних поколінь і відверта розмова біля них;

залучення ветеранів до уроків, предметних тижнів, конкурсів, семінарів, толок тощо;

залучення учнів до волонтерських ініціатив;

створення шкільної групи "Зателефонуй воїну" для підтримки випускників та вчителів школи або земляків-учасників війни;

дискусійна платформа "Герої не вмирають";

онлайн-гутірка "Військова звитяга";

спільне приготування корисних смаколиків із ветеранами для подальшої передачі (візиту) до найближчого реабілітаційного центру для військових.

Додаток 1. Матеріали із українських офіційних повідомлень про передумови та перебіг подій біля Іловайська
"...Комісія дійшла до таких висновків в своїй роботі:

- в основі причин, що призвели до "іловайської трагедії", полягають фундаментальні проблеми в організації оборони країни;

- не введення військового стану призвело до дезорганізації управління військовими діями, що значною мірою зумовило "іловайські події";

- помилкові кадрові рішення істотно ускладнили обстановку, а неадекватні дії міністра оборони Гелетея В.В. і начальника Генерального штабу - Головнокомандувача Збройними Силами України Муженка В.М. призвели до "іловайської трагедії";

- "іловайська трагедія" мала не лише важкі військові, але й не менш важкі політичні наслідки для країни"

Із Проміжного звіту Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин трагічних подій, що призвели до загибелі та захоплення в полон бійців добровольчих батальйонів, а також Збройних сил України біля міста Іловайськ Донецької області

"Незважаючи на несприятливу обстановку, українські підрозділи своїми діями нанесли значних втрат противнику, скували значні його сили, стабілізували лінію зіткнення та не допустили подальшого просування незаконних збройних формувань в глибину української території; u злочинний розстріл колон українських військ, які виходили з Іловайська, яскраво продемонстрував терористичну сутність Російської Федерації, що стало уроком на майбутнє; u досвід, отриманий за результатами бойових дій в районі Іловайська після вторгнення російських військ 24-29 серпня 2014 року, зокрема низка поразок і самовільних відступів окремих підрозділів сил АТО, зумовили необхідність інтенсифікації процесів підготовки особового складу, управління, взаємодії, забезпечення та створення резервів.."

Із "Аналізу бойових дій в районі Іловайська після вторгнення російських військ 24-29 серпня 2014 року" Міністерства оборони України. 19 жовтня 2015 року

Додаток 2. Корисні тематичні посилання: ресурси та матеріали Інституту

Інтерактивна карта повномасштабного вторгнення Росії в Україну. Систематизує інформацію про перебіг російсько-української війни після повномасштабного вторгнення РФ в Україну та її наслідки в регіональному вимірі. Ресурс створений і наповнюється командою фахівців Української жіночої варти та Українського інституту національної пам'яті, доступний за посиланням.

Віртуальний музей російської агресії - перший в Україні інтернет-портал про події та злочини, скоєні під час окупації Російською Федерацією територій України - Криму та частини Донецької та Луганської областей. Ресурс містить найрізноманітніші дані українською та англійською мовами: свідчення очевидців, архівні джерела, усноісторичні джерела, інформацію ЗМІ, рішення та резолюції міжнародних організацій, фото та відеоматеріали.

Портал створений Українським інститутом національної пам'яті, Представництвом Президента України в Автономній Республіці Крим, Офісом Генерального прокурора, прокуратурою АР Крим та міста Севастополя, Міжнародним фондом "Відродження", Центром дослідження безпекового середовища "Прометей".

Інформаційні матеріали до Дня пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України (Міністерство у справах ветеранів України)
Біла книга антитерористичної операції на сході України (2014-1016) 7 років збройної агресії Росії проти України. Інфографіка (Міністерство закордонних справ України) Указ Президента України від 23 серпня 2019 року No 621 "Про День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України" Правила ведення мовлення на теле- і радіоканалах у дні трауру (скорботи, жалоби) та дні пам'яті, затверджені рішенням Національної ради від 23 серпня 2015 року N 1146
Підбірка матеріалів про історичний контекст російсько-української війни. Зокрема, до неї входять - інтерв'ю в межах проєкту "Історичний спротив" з історикинями Ларисою Якубовою про рашизм та Оленою Стяжкіною про війну в Україні й розпад імперій; статті: Тімоті Снайдера "Чому перемога України важлива для світу", Ігоря Кромфа "Як путінський режим використовує міф про "Велику Вітчизняну", Віталія Баки "Чому депортація маріупольців - це повторення історії?" та інші.

Рубрики на сторінках Інституту в соціальних мережах (фейсбук, твіттер, інстаграм, телеграм-канал "Історія та пам'ять"): "Героїчні історії російсько-української війни" (#fightforukraine), "Росія вбиває" (#росія_вбиває), "Росія знищує українську культурну спадщину" (#russiaruinsculture), "Загублене дитинство".

Інформаційні матеріали до 5-річчя від початку збройної агресії Російської Федерації проти України та до 5-річчя звільнення від російської окупації міст східної України "Вертаємо своє" містять розділи: історичний контекст війни, ключові повідомлення, хронологія початку російсько-української війни (тайм-лайн війни), нормативно-правові акти України стосовно збройної агресії РФ, міжнародні правові акти, ухвалені у відповідь на російську агресію проти України, термінологічний словник, спогади учасників російсько-української війни.

Брошура "2014: початок російсько-української війни" - проєкт на основі інформаційних матеріалів Інституту до 5-річчя від початку збройної агресії Російської Федерації проти України. Містить два наративні напрями: історичний контекст і передумови російської агресії 2014 року; хронологія початку російсько-української війни, від окупації Криму до підписання Мінської угоди.

Серія короткометражних документальних фільмів "Жінки, які загинули за Україну" - це проєкт Жіночого ветеранського руху за підтримки Інституту.

"Історії місць війни" - відеофіксація спогадів людей, які пережили окупацію і стали свідками воєнних злочинів.

Фільм-реквієм "Імена на стінах".

Серія банерів про перший рік війни (у серії використані фото: Міністерство оборони України, Генштаб ЗСУ, Timothy Fadek, Christopher Occhicone, Dan Kitwood, Віктор Боринець, Salwan Georges, Thomas Peter, Гліб Гаранич, REUTERS).

Видання Інституту:

"Воїни Дніпра: цінності, мотивації, смисли";

"Дівчата зрізають коси". Книга про жінок на війні;

"Дівчата зрізають коси" англійською мовою / "Girls cutting their locks";

"Волонтери: Сила небайдужих";

"Капелани. На службі Богу і Україні";

"Люди "сірої зони": свідки російської анексії Криму 2014 року".

Без ротац ії

Над матеріалами працювали співробітники Українського інституту національної пам'яті: Олена Охрімчук, Ганна Байкєніч, Антон Дробович

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації День пам’яті захисників України 2024

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації для закладів освіти до Дня пам’яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет…

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З вересня 2024 року в школах України з'явиться чимало новацій, як-от, уроки щастя, застосунок "Мрія" чи офіцери безпеки. Деякі з рішень МОН спричинили бурхливі дискусії та навіть петиції про скасування, як було з наказом № 850 про навчання дітей-ВПО за місцем перебування. Зараз освітяни жваво обговорюють нову концепцію історичної освіти - які в ній є ризики та переваги.

У цьому огляді зібрали найважливіші освітні зміни, які впроваджуватимуться в школах України у 2024-2025 навчальному році.

1. КОМПЛЕКСНА ПОЛІТИКА "ШКОЛА ОФЛАЙН"

Одразу зазначимо, що повноцінна реалізація комплексної політики "Школа офлайн" відкладається на наступний - 2025-2026 - навчальний рік. Впроваджувати деякі зміни з 1 вересня 2024 року можуть лише ті регіони чи громади, які до цього готові. Наприклад, виводити учнів на очне навчання, якщо в регіоні порівняно безпечно, а школи мають належно облаштовані укриття.

За планами МОН, у 2024-2025 навчальному році на офлайн-навчання можуть повернутися 300 тисяч учнів, які мешкають у прифронтових і прикордонних регіонах. Для цього громади будують укриття з нуля (підземні школи), а також капітально ремонтують наявні.

Загалом "Школа офлайн" передбачає:

1. навчання переміщених учнів за місцем перебування;

2. створення дистанційних класів із мінімальною кількістю 20 учнів (без урахування дітей, що вчаться за кордоном, перебувають на ТОТ або вчаться на сімейній чи екстернатній формах);

3. навчання дітей за кордоном за модифікованими програмами (вивчають предмети українознавчого компонента в зручний для них час);

4. дистанційне навчання учнів на ТОТ, за можливості, або педагогічний патронаж.

Ці чотири зміни відклали до 1 вересня 2025 року, а в цьому навчальному році регіони готуватимуться до них.

Докладніше про "Школу офлайн" ми розповідали в цьому матеріалі.

2. ПІДГОТОВКА ДО ПІЛОТУВАННЯ РЕФОРМИ ПРОФІЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ

Щоб ретельно підготуватися до впровадження профільної середньої освіти у 2027 році, МОН починає попередню підготовку до пілотування у 2024-2025 навчальному році разом із 30 школами-амбасадорами.

Нагадаємо, у липні цього року був затверджений Державний стандарт профільної середньої освіти. Він передбачає, що учні 10-12-х класів навчатимуться за індивідуальними освітніми траєкторіями.

З 10 до 12 класу кількість годин на вивчення обов'язкових дисциплін поступово зменшуватиметься, а кількість предметів за вибором, навпаки, зростатиме.

Як саме учні зможуть обирати профілі, які можуть бути курси за вибором, як готувати для цього вчителів - якраз ці та інші важливі питання вивчатимуть школи-амбасадори.

"Препілотування" у 2024-2025 навчальному році передбачає, що:

30 шкіл-амбасадорів спільно з МОН та за підтримки міжнародних партнерів моделюватимуть, якими можуть бути академічні ліцеї;

тестуватимуть навчальні та методичні матеріали, розроблені на основі Державного стандарту профільної середньої освіти;

розроблятимуть стратегію свого розвитку та визначатимуть профілі;

створюватимуть курси за вибором для учнів/учениць.

Ще через рік, тобто у 2025-2026 навчальному році, почнеться дворічне пілотування профільної середньої освіти у 100-150 школах, з урахуванням досвіду 30 шкіл-амбасадорів. Такий підхід, на думку МОН, дасть змогу мінімізувати ризики й добре підготувати школи до впровадження профільної середньої освіти.

Раніше ми розповідали про підготовку МОН до реформи профільної середньої освіти та досвід однієї зі шкіл-амбасадорів.

3. НОВА ПРОГРАМА "ЗАХИСТУ УКРАЇНИ"

Тепер дівчата і хлопці вивчатимуть цей предмет разом, без поділу на групи та без різних тематичних планів.

Нова програма "Захисту України" передбачає, що учні 10-11-х класів спільно вчитимуть основи домедичної допомоги, вправлятимуться зі стрільби та управління безпілотниками, знайомитимуться з основними аспектами оборонної сфери України.

Учні й учениці матимуть один день на місяць, який повністю присвячуватимуть предмету. Для цього в громадах створюються міжшкільні осередки, які будуть оснащені всім необхідним обладнанням.

Крім змісту, МОН змінює підхід до підготовки вчителів "Захисту України". Влітку відбулися навчання тренерів, які натомість вчать педагогів. Планують, що вчитель/-ка "Захисту України" викладатиме лише свій предмет (а не ще декілька за сумісництвом) і водночас матиме повну ставку.

Докладніше про зміни у викладанні курсу редакція розпитувала МОН, а також ділилася досвідом школи на Київщині, яка сім років працює як міжшкільний осередок із вивчення "Захисту України".

4. НОВА КОНЦЕПЦІЯ ІСТОРИЧНОЇ ОСВІТИ

У липні 2024 року МОН затвердило концептуальні засади реформування історичної освіти в системі загальної середньої освіти. І хоча нові підходи до вивчення та викладання історії в школі в цьому навчальному році не зазнають істотних змін, утім, дискусія, яка виникла після появи концепції, вказує, що ця тема точно буде в полі зору освітян найближчим часом [спойлер: редакція НУШ уже збирає думки науковців та педагогів, аби докладно розповісти про плюси та мінуси тез у концепції].

Концепція пропонує вивчати історію з початкової школи, а також об'єднати історію України із всесвітньою, щоби учнівство вивчало цю науку комплексно, шукало на уроках відповіді на питання "Ким ми є?", а не просто запам'ятовувало факти й дати.

Також нова концепція історичної освіти вмикає зелене світло для розробки курсів за вибором та профільних курсів, які мають з'явитися в старшій школі. У документі є підказки та дороговкази, що саме мають охопити такі курси.

Так чи так поява концепції - важливий крок до змін в історичній шкільній освіті, про що неодноразово розповідали редакції історики та вчителі.

5. УРОКИ ЩАСТЯ

Курс із соціально-емоційного навчання з назвою "Уроки щастя" став ще одним приводом для дискусій батьків та вчителів. Когось дивувала назва, а хтось переймався, чи не збільшить це навантаження на вчителів та учнів.

Наразі відомо, що курс розроблений для дошкільнят та учнів 1-7-х класів.

З вересня 2024 року його впроваджуватимуть для дошкільнят та учнів 1-х класів.

На уроках щастя дітей вчитимуть турбуватися про власне ментальне здоров'я і добробут навколишніх.

Цей предмет не буде обов'язковим і його не вивчатимуть окремо, а інтегрують в інші предмети.

Докладне роз'яснення про уроки щастя також є на "НУШ".

6. ШКІЛЬНА "МРІЯ"

У вересні 2024 року відбудеться запуск освітнього застосунку "Мрія". За словами віцепрем'єр-міністра України, міністра цифрової трансформації Михайла Федорова, спочатку відбулося бета-тестування застосунку в 40 закладах освіти. А далі "Мрія" буде доступна для всіх шкіл.

Для учнівства в застосунку буде цифровий освітній документ Мрія-ID, бібліотека контенту, план дня тощо.

У вчителів буде змога виставляти оцінки, давати зворотний зв'язок учням, відмічати відвідування, додавати домашні завдання, планувати робочий день, спілкуватися з батьками в чатах.

Батьки зможуть легше і швидше залучатися в навчання дітей, а також дізнаватися про їхні досягнення і сильні сторони.

7. ОФІЦЕРИ БЕЗПЕКИ

Перші офіцери безпеки з'явилися в прикордонних та прифронтових школах України ще в січні 2024 року. До кінця року такі фахівці працюватимуть у двох тисячах закладах по всій Україні. Національна поліція України добирає їх з-поміж поліціянтів, а також цивільних осіб.

Офіцери безпеки будуть закріплені за кожною школою.

Їхнє завдання - слідкувати за безпекою учнів, спілкуватися з екстреними службами, контролювати пропускний режим.

А також сприяти національно-патріотичному вихованню та проводити профілактичні бесіди про булінг, кібергігієну та шкоду шкідливих звичок.

Раніше ми розповідали, що для посилення безпеки в школах встановлять металодетектори (у закладах до ста учнів) та рамки безпеки (у більших за кількістю учнів закладах), а офіцери безпеки матимуть планшети та бодікамери для фіксації всього, що відбувається впродовж навчального дня.

8. АПРОБАЦІЯ ПІДРУЧНИКІВ ЗА УЧАСТІ ВЧИТЕЛІВ

З вересня 2024 року за експертизу та конкурс підручників відповідатиме Український інститут розвитку освіти (УІРО), а не Інститут модернізації змісту освіти. Також УІРО проводитиме апробацію підручників - це ще один етап, який мають проходити всі навчальні матеріали, що друкуються коштом державного бюджету.

Апробація відбуватиметься перед експертизою та конкурсом підручників. І важливу роль у цьому процесі відіграватимуть школи та вчителі.

Педагоги користуватимуться підручниками на уроках;

проводитимуть за ним діагностувальні роботи (із цим мають допомогти авторські колективи);

а також даватимуть зворотний зв'язок видавцям, що саме варто поліпшити чи змінити в підручнику.

Це ще одна експертиза підручника на рівні школи, коли його апробують безпосередні користувачі. Участь учителів в апробації буде зараховуватися під час атестації.

Дізнатися більше про апробацію шкільних підручників можна в нашому матеріалі.

9. НОВИЙ ОМБУДСМЕН

У новому навчальному році права освітян, батьків та учнів обстоюватиме новий освітній омбудсмен.

У серпні завершується каденція першого освітнього омбудсмена Сергія Горбачова, а МОН оголосило про конкурсний добір нового. Наразі відомо, що на посаду освітнього омбудсмена претендує 20 осіб.

Батьки й освітяни часто звертаються до Служби освітнього омбудсмена за захистом прав і підтримкою в разі спірних освітніх ситуацій. Скажімо, щоб розібратися, чи мали право звільнити вчителя/-ку зі школи або відрахувати учня/-ицю з класу.

Раніше ми розповідали про роботу Служби освітнього омбудсмена, а також про претендентів на цю посаду.

10. ОНОВЛЕНА ТИПОВА ПРОГРАМА ДЛЯ 5-9-Х КЛАСІВ

Після громадського обговорення МОН затвердило зміни до Типової програми для 5-9-х класів. Тепер у вчителів з'явиться більше гнучкості у впровадженні навчальних планів та варіативних інтегрованих курсів, а школи зможуть виділяти резервні години на подолання освітніх втрат.

Такі гнучкі рішення можливі завдяки новому підходу до визначення резервних годин. Оновлена Типова програма пропонує визначати їх на основі мінімальної, а не рекомендованої кількості годин, як це було в попередній програмі.

Саме ця новація насторожувала вчителів, адже, орієнтуючись на мінімальну кількість годин у школах можуть скоротити годинне навантаження педагога-предметника. Утім, МОН акцентує на тому, що резервні години - це передусім гнучкість для вчителя та розвантаження учнівства. А різницю між мінімальною та граничною кількістю годин (резерв) можна розподіляти між різними освітніми галузями.

Крім цього, у програмі збільшується кількість годин на громадянську та історичну освіту;

визначається кількість годин на міжгалузеві інтегровані курси;

оновлюється перелік чинних модельних програм.

Про основні нововведення програми можна ознайомитися на сайті "НУШ".
Інна Лиховид, "Нова українська школа" Титульне фото: НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
ТОП-10 освітніх змін, які чекають на учнів і вчителів у новому навчальному році | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
З вересня 2024 року в школах України з'явиться чимало новацій, як-от, уроки щастя, застосунок "Мрія" чи офіцери безпеки. Деякі з

# data[].attributes.attachment_link.title
самоаналіз уроків

# data[].attributes.attachment_link.title
поради план на рік

# data[].attributes.attachment_link.title
цілі на рік схема

# data[].attributes.attachment_link.title
напрями та принципи роботи з обдарованими дітьми

# data[].attributes.attachment_link.title
робота з обдврованими дітьми

# data[].attributes.attachment_link.title
5 клас НУШ  ОЦІНЮВАННЯ

# data[].attributes.attachment_link.title
журнальна сторінка 5-7 класи

# data[].attributes.attachment_link.title
оцінювання НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
оцінювання НУШ 2

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.title
Збірник календарно-тематичних планувань з української мови та літератури на 2024-2025 н.р. | Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Календарно-тематичне планування української літератури (НУШ) Календарно-тематичне планування уроків української літератури 5 клас (НУШ-Нова українська школа) Календарно-тематичне планування уроків української літератури 5 клас (НУШ-Нова українська школа) Підручник авторів: Калинич О., Дячок С. Календарно-тематичне планування з української літератури 5 клас (НУШ-Нова українська школа) (варіант 3) Календарно-тематичне планування уроків української літератури 5 клас (НУШ-Нова українська школа) Підручник автора: Олександр

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
За тиждень розпочнеться новий навчальний рік, тож вже маю багато запитань від колег. Сьогодні все про оцінювання за новими Рекомендаціями.

* Яким документом регламентовано оцінювання учнів 5-7 класів? Оцінювання здійснюється відповідно до Рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання здобувачів освіти відповідно до Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженими наказом Міністерства освіти та науки України від 2 серпня 2024 року за №1093

* Які основні види оцінювання? Основними видами оцінювання результатів навчання учнів є формувальне оцінювання, підсумкове оцінювання та державна підсумкова атестація.

* Що таке формувальне оцінювання? Формувальне оцінювання спрямоване на відстеження динаміки навчального поступу учнів, визначення їхніх навчальних (освітніх) потреб і скерування освітнього процесу на підвищення ефективності навчання з урахуванням встановлених результатів навчання. Формувальне оцінювання результатів навчання учнів/учениць виконує діагностувальну, коригувальну, орієнтувальну, мотиваційно-стимулювальну, розвивальну, прогностичну та виховну функції. Воно не призначене для визначення відповідності результатів навчальних досягнень учнів обов'язковими/очікуваними результатами навчання, визначеними Державним стандартом/модельною навчальною програмою за певний період навчання, це інтерактивне оцінювання учнівського прогресу, що дає змогу вчителям визначати потреби учнів, адаптуючи до них процес навчання.

* Як впливає поточне оцінювання на підсумкові оцінки учнів? Формувальне оцінювання є поточним видом оцінювання і воно не впливає на підсумкові оцінки.

* Як часто здійснювати поточне оцінювання? Частотність та процедури проведення оцінювання, а також види діяльності, результати яких підлягають оцінюванню, визначають педагогічні працівники з урахуванням дидактичної мети, особливостей змісту навчального предмета/Інтегрованого курсу та з урахуванням етапу опанування програмовим матеріалом та етапу досягнення очікуваного результату навчання.

* Чи проводять тематичні оцінювання? За потреби, для отримання інформації щодо рівня досягнення очікуваних результатів навчання учнями, визначених в окремому елементі навчальної програми (тема/розділ тощо), здійснюється тематичне оцінювання,. Результати тематичного оцінювання можуть бути використані для коригування освітнього процесу, вони не враховуються під час підсумкового оцінювання.

* Які види підсумкового оцінювання? Підсумкове оцінювання показує результат навчання та розвитку.

* Як часто проводиться підсумкове оцінювання? Підсумкове оцінювання здійснюють періодично. Кількість підсумкових робіт, час їхнього проведення вчитель/учителька може встановлювати самостійно. Підсумкові роботи можуть забезпечувати охоплення одного, декількох або всіх груп результатів, визначених у Державному стандарті, у межах вивченого впродовж певного періоду, і мають забезпечувати об'єктивність оцінювання.

* Як здійснюється семестрове оцінювання? Підсумкове оцінювання за семестр здійснюють за групами результатів навчання, що передбачені Критеріями оцінювання за освітніми галузями, з урахуванням різних форм і видів навчальної діяльності. Для формування висновків щодо рівня досягнення обов'язкових результатів навчання за семестр учитель/учителька може запропонувати учнівству:

1) виконати комплексну підсумкову роботу, завдання якої дозволяють установити результати навчання за всіма групами результатів, визначеними в Критеріях оцінювання за освітніми галузями;

2) виконати окремі підсумкові роботи для кожної групи результатів, визначеної у Критеріях оцінювання за освітніми галузями.

Підсумкове оцінювання одного, декількох або всіх груп результатів, визначених у Державному стандарті, може проводитись протягом навчального періоду.

* Як визначається семестрова оцінка? У Свідоцтві досягнень виставляють семестрові оцінки за групами результатів. На підставі оцінок за групами результатів виставляють загальну оцінку за семестр з кожного навчального предмета/інтегрованого курсу навчального плану освітньої програми закладу освіти. Оцінка за семестр може бути скоригованою.

* Як здійснюється річне підсумкове оцінювання? Підсумкове оцінювання за рік не здійснюють. Річну оцінку виставляють на підставі загальних оцінок за І та II семестри або скоригованих семестрових оцінок. Річна оцінка не обов'язково є середнім арифметичним оцінок за І та II семестри. Для визначення річної оцінки потрібно враховувати динаміку особистих досягнень учня і учениці протягом року. Річне оцінювання також може бути скоригованим.

* Чи може заклад використовувати власну шкалу оцінок? За умови використання власної шкали оцінювання заклад має визначити та описати в освітній програмі правила переведення загальної оцінки результатів навчання за рік у систему, визначену законодавством (12-бальну систему), для виставлення у Свідоцтво досягнень.

* Що робити, якщо неможливо визначити рівень навчальних результатів учня? Якщо рівень результатів навчання учня (учениці) визначити неможливо з якихось причин, у класному журналі та свідоцтві досягнень, табелі навчальних досягнень роблять запис "не атестований(а) (н/а)".

* Як оцінювати роботи учнів у випадку виявлення порушення академічної доброчесності (списування)? У разі порушення учнями принципів академічної доброчесності, зокрема, списування (виконання письмових робіт із залученням зовнішніх джерел інформації, крім дозволених для використання під час певного виду навчальної діяльності), учитель/учителька може ухвалити рішення не оцінювати результат такої навчальної діяльності і запропонувати учню/учениці повторне проходження оцінювання.

* Як оголошувати оцінки? Оцінка є конфіденційною інформацією, доступною лише для учнів та їх батьків (або осіб, що їх замінюють). Інформування батьків про результати навчання може відбуватися під час індивідуальних зустрічей, шляхом записів оцінювальних суджень у носіях зворотного зв'язку з батьками ( паперових/електронних щоденниках учнів тощо), фіксації результатів навчання у свідоцтві досягнень.

* Як здійснюється оцінювання навчальних досягнень учнів з особливими освітніми потребами? Оцінювання навчальних досягнень учнів з особливими освітніми потребами здійснюють відповідно до індивідуальної програми розвитку, що розробляється на основі висновку фахівців інклюзивно-ресурсного центру, де зазначено труднощі функціонування, обмеження життєдіяльності та здоров'я, що можуть впливати на ефективність застосування певних форм оцінювання. Добір форм оцінювання навчальних досягнень учнів з особливими освітніми потребами здійснюють індивідуально з обов'язковим урахуванням їх можливостей функціонування, життєдіяльності та здоров'я.
При оцінюванні рівня сформованості предметних компетентностей учнів з особливими освітніми потребами вилучають ті складові (знання, вміння, види діяльності та інше), опанування якими є утрудненим або неможливим для учня з огляду на труднощі функціонування, обмеження життєдіяльності та здоров'я.
П.С. Це все не я придумав

# data[].attributes.attachment_link.title
Все про оцінювання за новими Рекомендаціями

# data[].attributes.attachment_link.description
Автор: Григорій Громко

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Катерина Молодик

# data[].attributes.attachment_link.title
Як змотивувати учнів та учениць на новий навчальний рік: починаємо із цілепокладання (+ презентація)

# data[].attributes.attachment_link.description
Цьогоріч українські учні й учениць починають третій навчальний рік в умовах повномасштабної війни. Як демонструють дослідження, учителі й батьки вважають,

# data[].attributes.attachment_link.title
Державний стандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.title
Про інструктивно-методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів/інтегрованих курсів у закладах загальної середньої освіти у 2024/2025 навчальному році | Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Лист Міністерства освіти і науки України від 30.08.2024 № 1.1/15776-24 ”Про інструктивно-методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів/інтегрованих курсів у закладах загальної середньої освіти у 2024/2025 навчальному році” Департаменти (управління)освіти і науки обласних,Київської міської (військових)державних адміністраційЗаклади післядипломноїпедагогічної освіти Про інструктивно-методичнірекомендації щодо викладаннянавчальних предметів/інтегрованихкурсів у закладах загальної середньоїосвіти у 2024/2025 навчальному році Надсилаємо для практичного використання інструктивно-методичні

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.headline
Учні 6-В класу створил

# data[].attributes.body
Учні 6-В класу створили флешмоб»Нам потрібне мирне небо!

На уроках з української мови та з української літератури з»ясували важливість миру для України, розгадувати анаграми, створювали асоціації до слова МИР, встановлювали відповідність між частинами прислів»їв, малювали ГОЛУБА МИРУ. Діти записували речення, що для кожного означає МИР, для них це слово асоціюється зі словами СіМ»Я, ЩАСТЯ, НАДІЯ,ЗЛАГОДА.НЕБО БЕЗ РАКЕТ ТА ТРИВОГ….

# data[].attributes.headline
День фізичної культури

# data[].attributes.body
День фізичної культури та спорту - це свято, яке відзначають в Україні, щоб підкреслити важливість спорту для здоров'я, розвитку та єдності нації.

Свято відзначають щороку в другу суботу вересня, аби нагадати про важливість фізичної активності та здорового способу життя.

Україна є лідером в багатьох видах спорту на континентальному рівні, здобуваючи призові місця на Європейських чемпіонатах.

Учні КГСМ №1 –талановиті в усьому, а в спорті - тим паче. Вони продемонстрували неабиякі здібності на параді «Спортивна гордість гімназії», а саме проходячи по червоній доріжці, маючи безліч нагород –медалей із певних видів спорту, граючи в теніс, волейбол, футбол, виконуючи рухи  під музику, танцюючи та інтелектуально розвиваючись під час інтегрованих уроків, проводячи спортивні брифінги «Розкажи про свої досягнення», веселі старти та брейн-ринги. Зичимо успіху всім як у спорті, так і в навчанні!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
ШІ для уроків: 10 блискучих ідей для ШІ від найкращих учителів

# data[].attributes.attachment_link.description
Найкращі вчителі України, фіналісти премії Global Teacher Prize Ukraine діляться блискучими ідеями для ШІ на уроках.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Журнал «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: підвищення кваліфікації та самоосвіта педагогів

# data[].attributes.attachment_link.description
Ідеї та пропозиції від «На Урок» для професійного зростання

# data[].attributes.headline
Щира подяка ЗАХИСНИКАМ

# data[].attributes.body
Щира подяка ЗАХИСНИКАМ ТА ЗАХИСНИЦЯМ ! Благодійний ярмарок "Тепло родини-захиснику України" від учнів 6-В класу

# data[].attributes.headline
Низький уклін ВАМ, шан

# data[].attributes.body
Низький уклін ВАМ, шановні вчителі, за самовіддану працю!

# data[].attributes.headline
Художні витвори вчител

# data[].attributes.body
Художні витвори вчителям від учнів 6- В класу

# data[].attributes.headline
Художні витвори вчител

# data[].attributes.body
Художні витвори вчителям від учнів 6- В класу

# data[].attributes.headline
Хліб -усьому голова!

# data[].attributes.body
Хліб -усьому голова!

# data[].attributes.attachment_link.title
Учнів 5–11 класів запрошують до участі в онлайн-олімпіаді

# data[].attributes.attachment_link.description
У кожній віковій категорії три переможці отримають призи від Антишколи

# data[].attributes.attachment_link.title
лист_Департаменти_онлайн-курси

# data[].attributes.attachment_link.title
Графік проведення ІІ етапу олімпіад, конкурсів

# data[].attributes.attachment_link.title
Платформа проведення районного та міського етапів Всеукраїнських учнівських олімпіад у м.Київ – Платформа дистанційної освіти Eddy

# data[].attributes.attachment_link.description
Шановні учні та вчителі міста Києва! 9 листопада 2024 року стартує ІІ (районний) етап Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів. Відповідно до наказу Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), графіка та умов проведення олімпіади проводяться серед учнів закладів загальної середньої та професійної (професійно-технічної) освіти всіх форм власності міста Києва у змішаному форматі. Такий формат передбачає як дистанційну, так і очну форми проведення. Запрошуємо переможців І (шкільного) етапу до участі у ІІ етапі Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
9 листопада 2024 року стартує ІІ етап Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів. Відповідно до наказу Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), графіка та умов проведення олімпіади проводяться серед учнів закладів загальної середньої та професійної (професійно-технічної) освіти всіх форм власності міста Києва у змішаному форматі. Такий формат передбачає як дистанційну, так і очну форми проведення. Запрошуємо переможців І етапу до участі у ІІ етапі Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів.

Для участі в ІІ етапі змагань у дистанційному форматі (окрім олімпіади з інформаційних технологій) потрібно зареєструватися на платформі "ЕDDY" за покликанням: https://ippo.eddy.org.ua/. Цьогоріч усі учасники мають обов'язково створити нові облікові записи, оскільки минулорічні акаунти не дійсні.

Покликання для реєстрації на участь в олімпіадах, які проводяться в очному форматі та на олімпіаду з інформаційних технологій розміщені в Умовах проведення.
Графік проведення ІІ етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів у 24/25 н.р. Умови проведення ІІ етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів у 24/25 н.р. Наказ Департаменту освіти і науки від 16.10.2024 р. № 124 "Про проведення І та ІІ етапів Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів у 2024/2025 навчальному році" Наказ МОН України від 30.09.2024 р. № 1391 "Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів із навчальних предметів у 2024/2025 навчальному році" Наказ МОН України від 09.10.2024 № 1434 "Про внесення змін до наказу Міністерства освіти і науки України від 30.09.2024 № 1391" Положення про Всеукраїнські учнівські олімпіади
21 лютого 2024 року відбувся ІІI (міський) етап Всеукраїнської учнівської олімпіади з мови іврит та єврейської літератури, у якому взяли участь учні 9-11 класів ЗЗСО міста Києва.

Вітаємо переможців олімпіади!

15 лютого 2024 року відбувся III (міський) етап Всеукраїнської учнівської олімпіади з німецької мови, у якому взяли участь 358 учнів 9-11 класів ЗЗСО міста Києва. 3 них 21 учень отримав дипломи І ступеня, 77 учнів отримали дипломи ІІ ступеня та 76 учнів отримали дипломи ІІІ ступеня.

Результати ІІІ (міського) етапу олімпіади з німецької мови
Завдання і відповіді ІІІ (міського) етапу з німецької мови
14 лютого 2024 року відбувся ІІІ (міський) етап Всеукраїнської учнівської олімпіади з новогрецької мови та літератури, у якому взяли участь учні 9-11 класів ЗЗСО міста Києва.

Вітаємо переможців олімпіади!

Результати ІІІ (міського) етапу олімпіади з новогрецької мови та літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
Учнівські олімпіади та конкурси | Інститут післядипломної освіти КУБГ

# data[].attributes.attachment_link.description
9 листопада 2024 року стартує ІІ етап Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів. Відповідно до наказу Департаменту освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), графіка та умов проведення олімпіади проводяться серед учнів закладів загальної середньої та професійної (професійно-технічної) освіти всіх форм власності міста Києва у змішаному форматі.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
На початку серпня 2024 року Міністерство освіти і науки затвердило нові рекомендації оцінювання учнів 5-9-х класів. Тепер учителі мають оцінювати не лише знання учнівства, а і їхні навички, розвиток, уміння, які охоплені в кожній галузі трьома чи чотирма групами результатів.

[Наприклад, у математичній освітній галузі визначено три групи результатів: досліджує ситуації та створює математичні моделі; розв'язує математичні задачі; інтерпретує та критично аналізує результати. А в інформатичній є чотири групи результатів: працює з інформацією, даними, моделями; створює інформаційні продукти; працює в цифровому середовищі; безпечно та відповідально працює з інформаційними технологіями].

Як за один урок оцінити 30 учнів за різними групами результатів; як виставляти такі оцінки в журнал, у якому не передбачено клітинок для нового оцінювання; як пояснити учням і батькам, що саме означає та чи та оцінка - із цими та іншими питаннями вчительство зверталося до Міністерства освіти й науки. Чимало листів про нове оцінювання надходило й на редакційну пошту "НУШ".

Нещодавно фахівці МОН провели вебінар про оцінювання учнів 5-9-х класів, які вчаться за програмами НУШ. З огляду на реакцію освітян, які долучилися до вебінару, розібратися з новими підходами до оцінювання не дуже просто, бо для цього треба як мінімум більше часу.

Редакція "НУШ" теж була на вебінарі від МОН. Занотували із зустрічі найважливіші деталі, зокрема:

як оцінювати учнів за новим стандартом;

чому з'явилися оцінки за групами результатів;

які моделі оцінювання та ведення журналу пропонує МОН;

яка роль поточних і тематичних оцінок;

що обов'язково має включати семестрова оцінка;

чи обов'язкові підсумкові роботи.

Сподіваємося, у нашому конспекті знайдуться відповіді на питання, які хвилюють вчительство.

ЯКЕ ОЦІНЮВАННЯ "ПРАЦЮЄ" У БАЗОВІЙ ШКОЛІ

Батьки, учні та вчителі вже звикли, що початкова школа працює з формувальним та рівневим оцінюваннями, - коли діти одержують не бали, а словесні оцінки про свій розвиток, а в 3-4-х класах учительки й вчителі оцінюють їх за рівнями (високий, достатній, середній та початковий). Адже реформа НУШ передбачає, що діти здобувають у школі не лише тверді знання, а й м'які навички, як-от:

вміння вчитися впродовж життя;

вміння розв'язувати реальні проблеми на основі здобутих знань;

вміння бути гнучким до мінливого світу тощо.

Відповідно, оцінюються не лише здобуті учнями знання, а й отримані навички або ж компетенції.

Ці підходи логічно переходять із початкової в базову школу. Але для оцінювання навичок у 5-9-х класах з'являються ще і групи результатів, чого не було у 1-4-х класах. Це інструмент, який має допомогти вчителям оцінювати комплексно знання, уміння, навички та цінності, набуті в процесі навчання та розвитку. Тільки як ним користуватися - нині питання із зірочкою.
Розберімося, як нові рекомендації оцінювання учнів 5-9-х класів пропонують оцінювати учнів (зауважмо, усі пояснення наводимо на основі вебінару МОН).
💡Основними видами оцінювання у 5-9-х класах є

формувальне,

підсумкове

й державна підсумкова атестація.

[Про ДПА нині не йдеться, адже учні НУШ вчаться в 7 класі, а пілотні - у 8. В Українському центрі оцінювання якості освіти наразі працюють над концепцією оновленої ДПА].

Формувальне оцінювання, як і в початковій школі, передбачає оцінювання процесу навчання та його результату. Щоб фіксувати поступ учнів, учителі можуть вести власні нотатки про досягнення дітей, їхню активність на уроках або ж помилки, з якими треба попрацювати додатково.

Підсумкове оцінювання здійснюється впродовж семестру в різний час і з різною метою та має два види:
✍️Семестрове передбачає, що оцінювання має бути здійснене за групами результатів із кожного предмета.
💡 Підсумкове оцінювання може бути у двох форматах:

комплексна підсумкова робота;

окремі підсумкові роботи.

Крім цього, на основі двох семестрових має бути виставлена загальна оцінка за предмет ( річна).

Які саме критерії для оцінювання використовувати;

як організувати процес підсумкового оцінювання - свій варіант може обрати та затвердити педагогічна рада, адже вчительство та заклади освіти мають автономію, нагадали в МОН.

Наприклад, учителі можуть визначити в календарно-тематичному плані, які форми контролю будуть проводити та коли саме.
" Скажімо, учителька/-ль розуміє, що саме треба опрацьовувати на уроці сьогодні та завтра, щоби привести учнів до очікуваного результату. Відповідно до цього обирає частоту та процедури контролю, які мають враховувати підготовленість учнів. Тобто йдеться про гнучкість в оцінюванні", - пояснювала слухачам вебінару Ірина Клименко, проєктна менеджерка з оцінювання команди підтримки відновлення та реформ МОН України.

Фактично вчителям дають свободу вибору:

як саме вимірювати здобуті за певний проміжок часу знання та навички учнівства (якими завданнями, з якою частотою їхнього проведення тощо);

як зафіксувати це в журналі (про декілька варіантів виставлення оцінок по-новому розповімо нижче).

З одного боку, чітких рекомендацій до оцінювання може й не бути, адже в базовій школі викладаються багатогодинні та півгодинні предмети, інтегровані курси тощо, у кожному з яких є свої групи результатів. Утім, запропоновані Міністерством освіти й науки бодай орієнтовні поради або зразки, якими інструментами фіксувати поступ учнів на різних предметах значно спростили б учителям роботу.

Як зазначав під час вебінару Ігор Хворостяний, МОН планує провести подібні роз'яснювальні зустрічі, присвячені різним галузям (природничій, математичні, мовно-літературній тощо). Та вочевидь учительство хоче почути ці роз'яснення якнайшвидше.

💡 Тематичне та поточне оцінювання, до якого звикли вчителі, загалом нікуди не зникає, але змінюється його роль. Нині це не обов'язкові форми оцінювання, учителі можуть використовувати їх за потреби. Та, як побачимо далі, поточне оцінювання може стати помічним під час виставлення семестрових оцінок.

" Щодо тематичного оцінювання, то раніше вчителі знали, що на завершення теми мають виставити тематичну оцінку.

Однак за Державним стандартом базової освіти не визначено жодної теми, адже вони розгортаються в модельних програмах. Автори модельних програм визначають, які групи результатів будуть досягнуті під час вивчення тієї чи тієї теми. Тобто тематичне оцінювання має охоплювати одну або всі групи результатів. Однак не в кожній галузі це можна зреалізувати", - пояснювала Ірина Клименко.

За її словами, тепер вчителі мають орієнтуватися не так на завершення теми, а на те, як її засвоїли учні. Наприклад, учитель/-ка розуміє, що певна тема достатньо опрацьована, учням запропоновано достатньо завдань чи активностей, щоб сформувалися ті чи ті очікувані результати, отже, можна виставити оцінки за групами результатів та переходити до нової теми.

ЯК ФІКСУВАТИ В ЖУРНАЛІ РЕЗУЛЬТАТИ ОЦІНЮВАННЯ ЗА ГРУПАМИ

Наразі вчителі керуються інструкцією щодо заповнення журналу від 2008 року, у якій вказаний алгоритм виведення семестрової оцінки на підставі тематичних.

Однак у рекомендаціях на 2024-2025 навчальний рік немає чіткого пояснення і вимог щодо фіксування результатів оцінювання в журналах. Але не буде помилкою чи порушенням інструкції, якщо вчителі робитимуть у журналах позначки про виставлення оцінок за групами результатів. Як йшлося під час вебінару, МОН планує внести зміни до наказу про заповнення журналу.

Тобто вчителі можуть ставити ці позначки там, де дає змогу паперовий журнал або електронний - у вільних клітинках чи рядках із поміткою ГР1, чи ГР2 (група результатів перша або друга тощо).

У МОН пропонують три моделі оцінювання та заповнення журналу відповідно до нових рекомендацій.

1. У першій моделі вчитель/-ка може виводити семестрову оцінку, у якій враховуються підсумкові роботи за однією або декількома групами результатів, а також беруться до уваги поточні оцінки за групами результатів.

Поточні оцінки за групами результатів відрізнятимуться від звичного освітянам поточного оцінювання.

✍️Наприклад, на уроці української мови вчителька запланувала оцінювати дітей за двома групами результатів: письмовою та усною взаємодіями.

Якщо вдалося пропрацювати обидві групи результатів за один урок, можна ставити дві оцінки в одну клітинку через дріб, а також позначити в журналі в колонці під датою (теж через дріб), що оцінки стоять за групи результатів 1 та 2 (ГР1/ГР2).

Якщо ж учителька розпланувала роботу за двома групами результатів на декілька уроків, відповідно, оцінки за кожну групу (усну та письмову взаємодію) виставляються в різні клітинки та різні дати журналу. У колонці під датою треба зробити помітку, яку саме групу результатів оцінено.

Під час подальшого навчання вчителька оцінює інші групи результатів. За весь семестр вона поступово оцінить усі 4 групи результатів з української мови, виставляючи поточні оцінки. Їх може бути менше за кількістю, ніж раніше.

Утім, щоб охопити всі чотири групи результатів за семестр, учительці якраз і треба спланувати завчасно відповідні види робіт та завдань у календарно-тематичному плануванні.

Перша модель передбачає, що наприкінці семестру учні пишуть підсумкові роботи з кожної групи результатів, на основі яких виставлятиметься семестрова оцінка (виводиться середнє арифметичне за чотири роботи).

Або ж учитель/-ка може підібрати так завдання, щоб за один урок оцінити в одній підсумковій роботі одразу всі чотири групи результатів.

Підсумкова робота може тривати не весь урок (45 хвилин), а 20 чи 30 хвилин.

💡Якщо учень чи учениця з певних причин показали в грудні кращі поточні результати ніж на початку семестру, а одну з підсумкових робіт пропустили, тоді під час виставлення семестрової оцінки можна враховувати поточні оцінки.

Виходить, що поточне оцінювання не обов'язково враховувати в семестрову оцінку, але в разі певних обставин його роль може бути посутньою. Особливо, якщо поточне оцінювання показує прогрес учнівства.

2) Друга модель оцінювання, як і перша, передбачає, що впродовж семестру фіксуються досягнення учнів за кожною групою результатів, а наприкінці семестру учнівству пропонується комплексна підсумкова робота за кожної з груп результатів.

✍️Якщо така підсумкова робота надто велика, можна провести її на двох уроках. Або ж, як і в першій моделі, підібрати завдання так, щоб за один урок оцінити всі чотири групи результатів.

Якщо учні не з'явилися на комплексну підсумкову роботу, тоді до уваги беруться поточні оцінки, які виставлялися впродовж семестру за різні групи результатів.

Раптом учень чи учениця написали комплексну підсумкову роботу гірше або погіршили оцінку з певної групи результатів (аудіювання і читання в англійській мові виконали на відмінно, а з граматики отримали 6 балів), то враховується, чи була позитивна динаміка учнів під час семестру з тієї групи результатів, яка на контрольній проявилася слабше (у нашому прикладі - з граматики).

У цій ситуації знову помічним є поточне оцінювання, яке демонструє загальну картину розвитку учня/учениці за семестр і дає змогу об'єктивно оцінити й вивести семестрову оцінку.

" У підходах до оцінювання особливих змін не відбулося, крім того, що вчитель/-ка зараз має розуміти, як поєднати державний стандарт, тобто орієнтири для оцінювання, із самим оцінюванням і завданнями, - наголошує Ірина Клименко. - Адже орієнтири для оцінювання - це ті складники, які дають змогу запропонувати учням такі завдання, щоб вони показали, яких результатів досягли, виконуючи, наприклад, творче завдання, працюючи з текстом і даючи відповіді на певні питання".

3) Третя модель оцінювання передбачає, що семестрова оцінка виставляється за підсумками комплексної підсумкової роботи або на основі підсумкових робіт за однією або декількома групами результатів з урахуванням тематичного оцінювання.

У цій моделі вчителі можуть користуватися звичним тематичним оцінюванням, яке фіксуватиме, що тему пройдено й учні мають за неї певні оцінки. Але, зауважує Ірина Клименко, незрозуміло, які саме групи результатів приховує тематична оцінка і як виставляти семестрове оцінювання, яке має базуватися на чотирьох групах результатів.

Може бути так, що дитина на уроках англійської мови має високі оцінки з аудіювання та читання, але низький бал із письмової взаємодії. Вчителька ставить тематичну оцінку 8 балів, але ні дитина, ні батьки не розуміють, що саме їй не вдається і над чим треба попрацювати.

✍️Тому в третій моделі, крім тематичного оцінювання, важливо час від часу фіксувати поточними оцінками в журналі ті групи результатів, які вчителька/-ль хоче оцінити й вважає, що ці оцінки можуть вплинути на семестрове оцінювання.

Якщо раптом учень чи учениця пропустить підсумкову роботу, учитель/-ка може взяти до уваги поточні оцінки, виставлені за групами результатів.

💡Підсумкові роботи (комплексні або підсумкові за групами результатів) у цій моделі не обов'язкові. Обов'язковим є фіксування результатів навчання за групами результатів упродовж семестру, бо без цього вчителям складно вивести підсумкову оцінку за семестр.

Іншими словами, учень чи учениця можуть пропустити комплексну або підсумкову роботу. Та якщо він/вона має поточні оцінки за різні види робіт (тобто різні групи результатів) упродовж семестру, у вчителів є та база, спираючись на яку можна вивести семестрову оцінку.

КОРОТКІ ВИСНОВКИ ВІД РЕДАКЦІЇ

Як бачимо з описаних МОН моделей оцінювання, поточні оцінки не обов'язкові, але без них у разі форс-мажорів (учень через хворобу не прийшов на підсумкову роботу) неможливо виставити семестрове оцінювання.

А семестрова оцінка має врахувати всі чотири групи результатів із кожного предмета. Наприклад, в українській мові є такі групи результатів навчання:

усно взаємодіє;

працює з текстом;

письмово взаємодіє;

досліджує мовлення.

Тобто вчителеві так чи так треба мати оцінки за усну та письмову взаємодії, роботу з текстом і дослідження мовлення.

Звична тематична оцінка значно спрощує вчителям життя, але не розкриває суті, за що саме її отримали учень чи учениця: за гарно написаний твір, за хороше знання термінів із літератури чи за опанування правил з орфографії. Виходить, що оцінювання за групами результатів - це своєрідна розшифровка різних знань та вмінь учнівства. Їх варто фіксувати поточними оцінками впродовж усього семестру, щоб оцінити й знання учнівства, і їхній прогрес у вивченні предмета.

Загалом маємо такий підхід до оцінювання:

вчитель/-ка виставляє бали за окремі три або чотири групи результатів навчання (наразі в стандарті визначені різна кількість груп результатів для різних освітніх галузей). Тобто в журналі може бути три або чотири оцінки за кожну з груп результатів;

оцінка за семестр формується на підставі всіх оцінок за групами результатів (виводиться середнє арифметичне);

річна оцінка формується на основі двох семестрових;

тематичне оцінювання не є обов'язковим (учителі можуть проводити його за потреби, самостійно визначаючи частотність);

поточне оцінювання теж не обов'язково береться до уваги під час виставлення семестрових оцінок, але може врятувати в разі навчальних форс-мажорів. Також його можна використовувати, щоб зафіксувати, які групи результатів були сформовані в учнів упродовж навчання та на якому рівні, тобто відстежити прогрес учнівства.

Звісно, щоби розпланувати, якими саме завданнями перевірити кожну з груп оцінювання, коли саме ці оцінювання проводити, вчителям треба час, аби розібратися із новими моделями оцінювання. А ще час треба на те, щоб врахувати ці новації в календарно-тематичному плануванні.

НА ЯКІ ПИТАННЯ ХОТІЛИ ПОЧУТИ ВІДПОВІДІ ВЧИТЕЛІ

Під час вебінару МОН Ірина Клименко з колегами відповіли на поширені запитання від учительства. Далі пропонуємо ознайомитися з відповідями на них.

Чому в Державному стандарті базової освіти виокремлено більше груп результатів ніж у критеріях для оцінювання (з деяких галузей виписано три групи результатів, а з деяких - чотири)?

Свого часу експерти-практики з природничої та математичної галузей просили МОН розподілити одну із чотирьох груп результатів між іншими трьома, тому зараз у стандарті одна з груп розподілена між іншими трьома. Можливо, у МОН повернуться до цього питання ще раз, щоб усунути суперечності.

За якими групами результатів оцінювати етику і предмети морального спрямування, підприємництво й фінансову грамотність?

Це залежить від того, які групи результатів оцінюються в предметах та за якою модельною навчальною програмою працює вчитель/-ка. Наприклад, в інтегрованому курсі "Здоров'я, безпека, добробут" мають оцінюватися всі три групи результатів, які визначені в галузевих критеріях.

Якщо це "Етика" або "Фінансова грамотність", які зосереджені на досягненні певної групи результатів (у галузевих критеріях це третя група результатів), тоді в цих предметах оцінюється тільки одна група результатів.

Є курси, які можуть мати результати навчання з інших груп результатів, зокрема, курс "Культура добросусідства". Учитель/-ка має орієнтуватися на очікувані результати, які визначені модельною навчальною програмою, і визначати відповідну кількість груп результатів. У цьому курсі це дві групи результатів, які стосуються добробуту і здоров'я.

Чи можна рішенням педагогічної ради визначити систему оцінювання за попередніми рекомендаціями наказу МОН № 289?

Так, ці рекомендації є чинними для класів, які навчаються за стандартом 2011 року. Для класів, які навчаються за новим державним стандартом, є чинними нові рекомендації.

Учня не було на підсумковій контрольній роботі, чи має вчитель пізніше провести написання цієї роботи? Який механізм виведення семестрової річної оцінки, якщо дитина працювала в семестрі, але під час семестрової захворіла чи відсутня з поважних причин?

Можна запропонувати пройти оцінювання в окремий день або під час іншого уроку, або виставити оцінку на основі поточних.

Чи можна коригувати семестрове оцінювання лише за однією групою результатів?

Можна. Навіть за умови комплексної роботи можна запропонувати дитині скоригувати оцінку, даючи завдання, для виконання яких потрібно продемонструвати певну групу результатів.

Як пояснити батькам та учням, що поточне оцінювання є формувальним і не впливає на підсумкову оцінку?

Для розвитку дитини важливим є не папірець із балами, а зворотний зв'язок із вчителями та батьками.

Чи обов'язково має бути семестрова робота?

Семестрова підсумкова робота може бути на розсуд закладу, якщо це передбачено освітньою програмою і схвалено педагогічною радою.

Якщо протягом семестру проводилися підсумкові роботи за темою, які оцінювалися за групами результатів, чи можна виставити наприкінці семестру оцінки за групами результатів на основі цих оцінок?

Так, можна, якщо алгоритм погоджено педагогічною радою.

Чи можна враховувати тематичні оцінки під час виставлення семестрової?

Так, якщо тематичні оцінки відповідні за групами результатів навчання, крім того, якщо такий алгоритм погоджено педагогічною радою.

Чи може школа за рішенням педагогічної ради виставляти тематичні оцінки без колонок з індексами та враховувати ці тематичні під час підсумкового оцінювання наприкінці семестру?

Семестрові оцінки мають виставлятися за групами результатів, тому з непроіндексованих тематичних це складно зробити. Тож доречно використовувати запропоновані МОН позначки (ГР1, ГР2 тощо).

Як враховувати поточні оцінки до груп результатів, якщо за урок ми ставимо одну оцінку, а груп результатів три?

Можна поставити декілька оцінок за урок або оцінювати одну групу результатів на уроці.

Як виставити загальну оцінку за групами результатів?

Вивести середнє арифметичне або застосувати підхід із коефіцієнтами. Якщо впродовж семестру було зосереджено увагу на першій, другій групі результатів, а третя чи четверта тільки починали формуватися, то як основне брати до уваги оцінювання за першою чи другою групою результатів. Для виведення семестрової оцінки можна враховувати коефіцієнтний підхід.

Чи потрібно ставити поточні оцінки?

У рекомендаціях поточні оцінки не враховуються, але поточне оцінювання варто здійснювати тільки тоді, коли є підґрунтя для того, що воно щось означає, наприклад, фіксує групи результатів.

Чи можна діагностувальні роботи, проєкти й практичні, лабораторні роботи сприймати як оцінки за групами результатів?

Це один із варіантів реалізації поточного оцінювання.

На основі чого виставляється тематичне оцінювання?

На основі окремих робіт або за поточним оцінюванням.

Чи пристосували розробники електронних журналів свої продукти до колонок для оцінювання за групами результатів?

Розробники електронних журналів допрацьовують програмне забезпечення для того, щоби були враховані нові підходи до оцінювання.

Якщо на уроці діти працюють за різними групами результатів, як у журналі записати в один урок різні групи?

Треба відвести стільки колонок, скільки оцінювали груп результатів. Якщо оцінювали під час уроку одну групу результатів, то внизу зробити відповідну позначку.

Чи готують у МОН шаблони рівневих завдань із різних предметів?

Над цим працює міністерство та авторські колективи, щоб допомогти вчительству мати взірці тих чи тих завдань, які б давали змогу зреалізувати модель оцінювання, яка набуватиме популярності.
Інна Лиховид, "Нова українська школа" Титульне зображення: автор - mediaphotos, freepik.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Як заповнювати журнал і виставляти оцінки за групами результатів: переказуємо головне з вебінару МОН про нові рекомендації оцінювання учнів 5-9-х класів | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
На початку серпня 2024 року Міністерство освіти і науки затвердило нові рекомендації оцінювання учнів 5-9-х класів. Тепер учителі мають оцінювати

# data[].attributes.headline
День рідної мови

# data[].attributes.subject
День рідної мови

# data[].attributes.attachment_link.title
Блакитний Жовтий Сучасний День Незалежності України Історія в Instagram (1)

# data[].attributes.headline
День рідної мови

# data[].attributes.subject
День рідної мови

# data[].attributes.body
Упродовж 2 уроків в 6-Г класі відбулася гра-батл для знавців української мови між жовто-блакитними командами. Учні сумлінно працювали, підтримуючи одне одного! За сумлінну працю переможці нагороджені грамотами та оцінками високого рівня!

# data[].attributes.headline
ДЕНЬ РІДНОЇ МОВИ

# data[].attributes.subject
ДЕНЬ РІДНОЇ МОВИ

# data[].attributes.body
Із учнями 6-А класу під час уроку української мови провели гру- батл "Мовознавчики", на якому пригадали лексику, за картинками називали фразеологізми та пояснювали їх значення, будували слова із літер, викорінювали із речень суржик! За сумлінну працю нагороджені грамотами!