# data[].attributes.body
Bitka se odvila 2. prosinca 1805. godine. Također bitka je poznata i kao "Bitka triju careva". Bila je ključni sukob tijekom Treće koalicije. U njoj su se sukobile Napoleonova vojska protiv kombiniranih snaga Rusije (car Aleksandar I.) i Austrije (car Franjo II.). Napoleonova pobjeda u ovoj bitci učvrstila je njegovu reputaciju kao vojnog genija i osigurala dominaciju Francuske u Europi. Napoleon je nanio katastrofalan poraz savezničkoj vojsci. Saveznici su izgubili oko 36.000 vojnika (mrtvih, ranjenih i zarobljenih), dok je Napoleon imao samo oko 9.000 gubitaka.

# data[].attributes.body
Bitka se odvila 7. rujna 1912. godine.

Bitka kod Borodina bila je ključni sukob tijekom Napoleonove invazije na Rusiju. Cilj Francuza bio je brzo poraziti rusku vojsku i prisiliti cara Aleksandra I. na kapitulaciju. Borodino je bila najveća i najkrvavija bitka te kampanje, s oko 250.000 vojnika na obje strane. Iako su Francuzi taktički pobijedili, bitka nije bila odlučujuća i označila je početak Napoleonovog neuspjeha u Rusiji. Napoleon je tehnički pobijedio jer je preuzeo kontrolu nad bojnim poljem i prisilio Ruse na povlačenje.

Bilo je oko 35.000 ranjenih i ubijenih Francuza te oko 45.000 rusa koji su bili ubijeni, zatočeni ili mučeni. Ruska vojska nije uništena, a Napoleon nije uspio ostvariti svoj cilj – prisiliti Rusiju na kapitulaciju. Povlačenje ruskih snaga omogućilo im je reorganizaciju i nastavak otpora. Bila je ovo jedna od najkrvavijih Napoleonovih bitaka.

# data[].attributes.location_name
Schlacht bei Jena Auerstedt, Jena, Njemačka

# data[].attributes.body
Bitka se odvila 14. listopada 1806. godine. Pruska, nezadovoljna Napoleonovim rastućim utjecajem, pridružila se Četvrtoj koaliciji (uz Rusiju, Britaniju i Švedsku) kako bi ga zaustavila. No, Napoleonova vojska, brza i učinkovita, nadmašila je pruski vojni sustav koji se oslanjao na zastarjelu strategiju i sporije kretanje. Oko 12.000 mrtvih i ranjenih Francuza. Ova pobjeda učvrstila je Napoleonovu reputaciju kao vrhunskog stratega. Njegova sposobnost korištenja mobilnosti vojske i razdvajanja neprijatelja postala je model vojne taktike.

# data[].attributes.body
Bitka se odvila 14. lipnja 1807. godine.

Bitka kod Friedlanda bila je odlučujuća pobjeda Napoleonove vojske nad ruskom vojskom tijekom Rata Četvrte koalicije. Ovaj sukob označio je kraj rata i doveo do potpisivanja Tilzitskog mira, kojim je Napoleon postigao vrhunac svoje moći u Europi. Oko 10.000 mrtvih i ranjenih Francuza, te više od 20.000 mrtvih, ranjenih i zarobljenih Rusa. Nakon poraza, car Aleksandar I. pristao je na pregovore.

Potpisan je Tilzitski mir (1807.), kojim su Rusija i Pruska postale Napoleonovi saveznici. Pruska je izgubila značajan teritorij i prestala biti glavna vojna sila u Europi.

Zanimljivost - Napoleon je ovaj dan nazvao "jednim od svojih najsretnijih dana," jer je postigao potpunu pobjedu.

Ruska vojska je učinila ključnu grešku postavljanjem vojske uz rijeku bez osiguravanja dovoljno izlaznih ruta.

# data[].attributes.attachment_caption
Völkerschlachtdenkmal (Spomenik Bitci naroda) , jedan od najvećih spomenika u Europi, izgrađen u čast sudionika bitke.

# data[].attributes.body
Bita se odvijala od 16. do 19. listopada 1813. godine. Poznata i kao Bitka naroda, bila je najveća bitka Napoleonskih ratova i jedna od najvažnijih u povijesti Europe. Ovaj sukob označio je početak kraja Napoleonovog carstva. Saveznici (Rusija, Pruska, Austrija i Švedska) porazili su Napoleonovu vojsku kod Leipziga, prisilivši ga na povlačenje u Francusku. Leipzig, ključni grad u Njemačkoj, bio je strateška točka zbog svojih prometnih veza i položaja između rijeka Pleisse, Elster i Parthe. Napoleon je odlučio braniti grad kako bi zadržao kontrolu nad Srednjom Europom, dok su saveznici planirali opkoliti i uništiti njegovu vojsku. Njemačke države napustile su Napoleonovu kontrolu i pridružile se saveznicima.

Bitka kod Leipziga označila je početak kraja Napoleonove dominacije u Europi. Napoleon je bio prisiljen povući se iz Njemačke i vratiti se u Francusku.

Saveznici su stekli zamah i započeli invaziju na Francusku, koja će završiti Napoleonovim svrgavanjem 1814. Bitka kod Leipziga uključivala je vojske iz gotovo svih većih europskih nacija, što je čini jednom od najvećih bitaka u povijesti.

Ovo je bila Napoleonova prva velika bitka u kojoj je bio brojčano i strateški nadjačan.

# data[].attributes.body
Odvila 18. lipnja 1815. godine. Bitka kod Waterlooa bila je konačni Napoleonov poraz, kojim je završena njegova vladavina i završeno razdoblje Napoleonskih ratova. Održala se kod sela Waterloo u današnjoj Belgiji, a Napoleonova vojska suočila se s vojskama Sedme koalicije, predvođenima britanskim vojvodom od Wellingtona i pruskim generalom von Blücherom. Nakon poraza 1814. Napoleon je abdicirao i bio prognan na otok Elbu. Međutim, u ožujku 1815. vratio se u Francusku i ponovno preuzeo vlast u razdoblju poznatom kao Stotinu dana. Europske sile brzo su formirale Sedmu koaliciju kako bi ga zaustavile. Napoleon je odlučio napasti savezničke snage prije nego što se ujedine.

Napoleon je namjeravao brzo poraziti saveznike prije nego što se pruske i britanske snage spoje. Njegova strategija bila je napasti Wellingtonovu vojsku kod Waterlooa i spriječiti dolazak Prusa, koje je prethodno oslabio u bitci kod Lignya (16. lipnja). Wellington je zauzeo obrambeni položaj na brežuljku Mont-Saint-Jean kod Waterlooa, gdje je čekao pojačanja od pruske vojske. Njegova vojska bila je raspoređena u liniji, koristeći prirodne prepreke i sela za obranu. Napoleon je bio prisiljen abdicirati po drugi put i bio prognan na otok Sveta Helena, gdje je proveo ostatak života. Ovo je jedna od najpoznatijih bitaka u povijesti i simbol završetka Napoleonovog doba.

Izraz "doživjeti svoj Waterloo" postao je sinonim za konačan poraz.