# data[].attributes.headline
Poprava povstalců v Madridu (3. května 1808)

# data[].attributes.subject
Poprava povstalců v Madridu (3. května 1808)

# data[].attributes.body
Autor: Francisco Goya (1)

# data[].attributes.body
Pro vytvoření tohoto obrazu autor využil techniky nanášení oleje na plátno. (1)

# data[].attributes.body
[1] cs.wikipedia.org/wiki/Popravy_3._kv%C4%9Btna_1808

[2] cs.wikipedia.org/wiki/Francisco_Goya

[3] slavneobrazy.cz/cs/goya-francisco-poprava-vzbourencu-3-kvetna-1808-ido-1741

[4] https://www.franciscogoya.com/the-third-of-may-1808.jsp

[5] en.wikipedia.org/wiki/The_Third_of_May_1808

# data[].attributes.body
Francisco Goya, celým jménem Francisco José de Goya y Lucientes byl španělský malíř, který se stal rytcem romantismu.

Narodil se 30. března 1746 ve vesnici Fuedetodos ve Španělsku a zemřel v roce 1828 ve francouzském Bordeaux.

Učil se na škole sv. Tomáše Akvinského.

Svými technikami předjímal impresionismus a exprecionismus.

(2)

# data[].attributes.body
Obraz vznikl v roce 1814. (1)

# data[].attributes.body
Obraz je umístěn v Muzeu del Prado v Madridu. (1)

# data[].attributes.body
Obraz má rozměry 268 x 347 cm. (1)

# data[].attributes.body
Malba má znázorňovat hrůzy války. Pozorovatel obrázku vidí stát proti sobě vrahy a odsouzence. Vrahové míří puškami na klečícího muže spolu s dalšími odsouzenými muži. Popravčí četu tvoří řada anonymních vojáků kterým není vidět do tváře, jelikož jsou otočeni zády a přes hlavy mají velké čepice. Všechno světlo je upřeno na klečícího muže který má roztažené ruce a dívá se vstříc smrti. Vedle něho už leží dva mrtvý muži, takže už ví že ho čeká stejný osud. Muž na kolenou má symbolizovat, že není pokořený a, že je ztělesněním výkřiku proti bezpráví, proti krutosti války a všem mrtvým kteří zahynuli ve válce. V pozadí vidíme další šnůru odsouzených jak pomalu jdou ke svému osudu.(1)

# data[].attributes.body
Výjev na obraze "Popravy 3. května 1808" je spojen se španělskou historií. Roku 1788 nastoupil na španělský trůn neaktivní a nekompetentní král Karel IV. V roce 1789 vypukla ve Francii revoluce, která vedla k přechodům mezi republikou, císařstvím a pokusy o obnovu monarchie. Francouzská revoluce signalizovala konec starých režimů. Španělská královská rodina se zpočátku spojila s nepřáteli Francie ve snaze bojovat proti Napoleonovi, ale neuspěla. Poté se Španělsko stalo spojencem Francie. V nastalém chaosu využil situace Godoy, milenec královny Marie Luisy, a zavedl hrůzovládu. Lidé se vzbouřili proti vládě, zvláště proti Godoyovi. Napoleon využil této situace jako záminky k invazi do Španělska a dosadil na trůn svého bratra Josefa. Španělci proti Napoleonově armádě bojovali partyzánským způsobem v horách, na polích a v městských ulicích. Povstání, které vypuklo, Napoleon tvrdě potlačil. Dne 2. května 1808 probíhaly boje v Madridu. Na obraze "2. května 1808" zachytil Goya francouzské mameluky na koních útočící na pěší povstalce šavlemi a kindžály. Na obraze "3. května 1808" zobrazil Goya popravy zajatých bojovníků. (1)

# data[].attributes.body
Obraz Poprava povstalců v Madridu patří do cyklu s názvem "Hrůzy války", který patří mezi autorova nejznámější díla. (3)

# data[].attributes.body
2 již zastřelení, ostatní se zoufale modlí, většina odsouzených mají být umělci, řemeslníci a obyvatelé z nižší třídy. (4)

# data[].attributes.body
anonymní postavy, kterým není vidět do tváře, mají to být francouzští vojáci. (4)

# data[].attributes.body
Pozadí tvoří scenérie Madridu, součastí které lze vidět majestátní budovy. (nejedná se o přesné vyzobrazení) (5)

# data[].attributes.body
Goya u tohoto historického okamžiku nebyl osobně, ale ve svém životě viděl podobné exekuce podle kterých mohl přesněji vyobrazit co se v nich dělo. Ale i přes to se v jeho obraze objevují historické nepřesnosti. Zaprvé popravčí četa stojí až příliš blízko odsouzeným což by mohlo vyvolat spoustou problémů. Také odsouzení nemají pásku přes oči, což by bylo opravdu nestandardní pro popravu. Poté mrtvé těla by ležely jinak, ležely by na zádech jelikož síla z pušek by je odhodila dozadu a ne dopředu. K tomu je ještě klečící muž obrovský, je skoro stejně velký jako popravčí četa to by znamenalo, že kdyby se postavil tak by byl dvakrát větší než oni, což také není moc reálné. A v neposlední řadě pozadí je velmi nepřesné a nepřipomíná reálný Madrid. (4)

# data[].attributes.body
Cyklus "Hrůzy války" byl publikován 35 let po Goyově smrti, v roce 1863. I tak se ale dílo stalo symbolem národního španělského umění. (2)

# data[].attributes.body
Detail pravé ruky oběti, která ukazuje stigma – ránu, jakou utrpěl Kristus, když byl přibit na kříž. (5)