# data[].attributes.body
MM. YLE, YLE Uutiset, Areena

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmari Käihkö

sotatieteiden dosentti

On kätevää oikeuttaa poikkeustoimia sotaisalla kriisipuheella. Mutta sen riski on, että mopo karkaa käsistä: poikkeus muuttuu säännöksi - ja me vastustajamme kaltaiseksi.

Venäjän hyökkäys: paketissa on 2 artikkelia

Kaurismäen uutukainen kerää kehuja: paketissa on 2 artikkelia

Talvilajien viikonloppu: paketissa on 2 artikkelia

Alppihiihdon miesten maailmancupissa on päästy kisaamaan tällä kaudella vain kerran, kun Itävallan Gurglissa miteltiin pujottelussa.

Se oli siinä!

Olet jälleen ajan tasalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle.fi - hetkessä kiinni. Uutisia, päivän puheenaiheita ja muut Ylen parhaat verkkosisällöt.

# data[].attributes.body
Suomen suurin kaupallinen media.

Sanoman medioita ovat esimerkiksi Helsingin Sanomat, Ilta-Sanomat, Gloria, Me Naiset, Radio Suomi Pop, Radio Rock, Nelonen Media (Nelonen, Jim, Ruutu, Supla)

Hyviä esimerkkejä Suomen suurimman kaupallisen mediayhtiön vallasta voidaan nähdä, kun esimerkiksi Ilta-Sanomat kirjoittaa juttuja Nelosella nähtävistä ohjelmista tai Radio Rockin iltapäivässä keskustellaan vaikkapa Ruutu+:n uudesta sarjasta ja haastatellaan sarjan tähtiä. Nämä kaikki mediat ja kanavat ovat samaa konsernia ja yhteistyössä keskenään ja tällaisilla jopa markkinoinnillisilla medialäpimenoilla pönkitetään oman konsernin tuotteita kansalaisten silmissä.

Toinen esimerkki: Videolle on Sanoman omistama videotuotantoyhtiö. Monellako muulla suomalaisella videotoimistolla olisi varaa mainostaa Helsingin Sanomien etusivulla, kuten Videolle on tehnyt?

# data[].attributes.attachment_link.title
Sanoma Media Finland on Suomen suurin kaupallinen mediayhtiö

# data[].attributes.attachment_link.description
SMF tarjoaa tietoa, elämyksiä ja viihdettä kaikissa kanavissa ja tavoittaa päivittäin lähes kaikki suomalaiset.

# data[].attributes.body
MM. MTV3, SubTV, C-More, Katsomo.

Nykyään osa norjalaista Schibsted Media Groupia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Katso suosikkiohjelmasi maksutta koska haluat | MTV Katsomo

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen suosituimmat viihdeohjelmat ja kuumimmat puheenaiheet. Parasta aikaa MTV Katsomossa!

# data[].attributes.body
MM. Iltalehti, Kauppalehti, Etuovi.com, IL-TV

# data[].attributes.body
Pohjois-Suomen mediayhtiö.

MM. Kaleva, Radio Kaleva, Lapin Kansa, Koillissanomat

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaleva Media - Pohjoissuomalai­nen mediayhtiö

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaleva Media on pohjoinen monimediayhtiö, joka tarjoaa paikallisesti kiinnostavia sisältöjä, palvelumalleja ja -alustoja.

# data[].attributes.body
Youtube-kanavat, Some-kanavat

# data[].attributes.body
MM. Elokuvien ja TV-sarjojen sekä TV-ohjelmien tuotanto

# data[].attributes.attachment_link.description
APFI ry on kotimaisten elokuva- ja tv-alan sisällöntuottajien yhdistys ja av-tuottajien edunvalvoja.

# data[].attributes.body
MM. Mediaviestintää ja sisältömarkkinointia erilasiin kanaviin. Esim podcastit, videosarjat, natiiviartikkelit, tutkimukset, mediatiedotus

# data[].attributes.body
Esimerkiksi asiantuntijayritykset, joilla on oma media.

# data[].attributes.body
TV-toiminta alkoi Suomessa kokeilulla vuonna 1955 (Radion ja television historia Suomessa, Wikipedia).

Televisiota löytyy edelleen lähes jokaisesta kodista: Suomessa on 4,6 miljoonaa televisiota, joista 94 % on käytössä. Kaupallinen televisio tavoittaa päivittäin 50 % suomalaisista (Screenforce 2025).

# data[].attributes.body
Yleisradio perustettiin vuonna 1926 (Radion ja television historia Suomessa, Wikipedia).

Radiolla on merkittävä rooli suomalaisten arjessa. Vuonna 2024 radio tavoitti viikoittain 4,3 miljoonaa suomalaista, mikä on 84 prosenttia väestöstä (Radiomedia 2025).

# data[].attributes.body
MM. YLE Areena, Netflix, Max, C More, Ruutu, Elisa Viihde

86 prosenttia suomalaisista ja keskimäärin 89 prosenttia pohjoismaisista 12–65-vuotiaista käyttää TV- ja elokuvien suoratoistopalveluita, kertoo Teoston, Norjan TONOn ja Tanskan Kodan yhteispohjoismainen Polaris Nordic: Digital Music in the Nordics 2024 -tutkimus (Teosto, 2024).

# data[].attributes.body
MM. YouTube, TikTok, Instagram, Facebook, X

# data[].attributes.body
Paperilehdet ja verkkoversiot

# data[].attributes.body
MM. Spotify, Podplay, Supla, Apple Podcasts

# data[].attributes.body
Esim. Mtv Uutiset, Yle Uutiset, A-studio, IS-studio, HAAPALA-TV, Sanomalehdet ja verkkolehdet

# data[].attributes.body
Esim. Lifestyle-sarjat, reality, sketsit, peli- ja kisailuohjelmat

# data[].attributes.body
On-demand ja lineaarinen tv sekä elokuvateatterit

# data[].attributes.body
Kisa- ja ottelulähetykset sekä esimerkiksi Ylen Urheiluruutu, MTV Tulosruutu, lehdistön urheilu-uutiset.

# data[].attributes.body
Esimerkiksi:

kaupalliset yhteistyöt

lifestyle-sisällöt

matkailu

erikoisteemat kuten luontokuvaus tai leivonta

# data[].attributes.body
Tietoa tai viihdettä markkinointitoimenpiteenä. Esimerkiksi ns. "markkinointiviihde".

# data[].attributes.body
Tutkimus: Suomalaiset podcastien kuuntelijat ovat aktiivisia ja uskollisia. Vähintään viikoittain podcasteja kuuntelevia oli 72 % vastaajista – 37 % kuuntelee useita kertoja viikossa (STT, 2024).

# data[].attributes.body
Esimerkiksi:

Pentulive, Norppalive, Hihna 247

Asiantuntija-webinaarit

Tapahtumien suoratoisto

# data[].attributes.body
MM. Sananvapaus, tekijänoikeudet, tietosuojalaki, rikoslaki

# data[].attributes.body
MM. Traficom (taajuudet, viestintäverkot), Kilpailu- ja kuluttajavirasto, Liikenne- ja viestintäministeriö

# data[].attributes.body
YLE: "Yle ei ole olemassa täydentääkseen kaupallista mediaa, vaan julkinen palvelu perustuu kansalaisten ja yhteiskunnan tarpeisiin." (Nurminen, 2024).

# data[].attributes.body
MM. Elokuvasäätiö (SES), AVEK, säätiöt, Business Finland, Paikalliset kannustimet (esim. Film Tampere)

# data[].attributes.body
MM. Journalistit, kuvaajat, leikkaajat, tuottajat, graafikot, käsikirjoittajat, ohjaajat, äänisuunnittelijat jne.

# data[].attributes.body
MM. Turun Ammattikorkeakoulu, Aalto-yliopisto, Tampereen yliopisto, Metropolia, Humak

Opistot

Toisen asteen mediakoulutus

# data[].attributes.body
Esim.

Teme

Journalistiliitto

APFI

# data[].attributes.body
Pitkä siirtymä analogisesta digitaaliseen jatkuu, esim. printtimedian muutos digimediaan sekä lineaarisen tv:n siirtymä on-demandiin.

# data[].attributes.body
Koko mediakenttä on vahvasti tekoälyaltistunut erityisesti tuotantopuolella generatiivisen tekoälyn vaikutuksesta.

# data[].attributes.body
"Suomen suurimpien sanomalehtien verkkoetusivut eivät enää pitkään aikaan ole olleet kaikille lukijoille samanlaiset, ja nyt sisältöjen personointi on laajentunut jopa paikallislehtiin." (Arola, 2022).

Personointi ja versiointi on hyvin yleistä myös esimerkiksi sisältömarkkinoinnissa.

# data[].attributes.body
Esimerkiksi Tiktok on 13–18-vuotiaiden selkeästi tärkein uutiskanava: sieltä uutisia seuraa lähes puolet ikäryhmästä. (Uutismedian liitto, 2024).

# data[].attributes.body
Uutismedian liitto,
Uutisten viikon tutkimus 29.1.2024. Viitattu 15.4.2025. https://www.uutismediat.fi/ajankohtaista/uutisten-viikon-tutkimus-tiktok-on-noussut-nuorten-tarkeimmaksi-uutiskanavaksi-kiinnostus-omaan-elamaan-liittyviin-uutisiin-kasvussa/

# data[].attributes.attachment_link.title
Uutisten viikon tutkimus: Tiktok on noussut nuorten tärkeimmäksi uutiskanavaksi, kiinnostus omaan elämään liittyviin uutisiin kasvussa - Uutismedian liitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiktok on 13–18-vuotiaiden selkeästi tärkein uutiskanava: sieltä uutisia seuraa lähes puolet ikäryhmästä. Tämä selviää Kantar Media Oy:n Uutismedian liitolle tekemästä Nuoret ja uutismediasuhde -tutkimuksesta. Toiseksi tärkein uutiskanava nuorille on iltapäivälehtien verkkosivut, joista uutisia seuraa 37 prosenttia nuorista. Tiktokin merkitys uutiskanavana on kasvanut nopeasti – vielä vuonna 2020 sen rooli 13–18-vuotiaiden uutislähteenä oli melko pieni. Uutiskanavista…

# data[].attributes.body
Räätälöityä sisältöä -verkkoartikkeli, Arola Janne, 2022. Viitattu 15.4.2025. https://suomenlehdisto.fi/sanoma-kokeilee-paikallislehden-etusivun-personointia-alma-medialle-sisaltojen-raatalointi-tuo-miljoonia-sivulatauksia-kuukausittain/

# data[].attributes.attachment_link.title
Sanoma kokeilee paikallislehden etusivun personointia, Alma Medialle sisältöjen räätälöinti tuo miljoonia sivulatauksia kuukausittain. – Suomen lehdistö

# data[].attributes.attachment_link.description
Valkeakosken Sanomien päätoimittaja Mari Tuohiniemi uskoo, että paikallislehdillekin voi olla hyötyä sisältöjen personoinnista verkossa. Moni lukija käy sivuilla vain kerran pari viikossa, jolloin potentiaalisesti kymmeniä juttuja saattaa mennä ohi silmien. – Ajatus on, että ne, jotka käyvät sivuilla harvoin, saavat paremman käsityksen siitä, millaista tarjontaa on, hän sanoo. – Jos personoinnin avulla pystymme osoittamaan, että […]

# data[].attributes.body
Jere Nurminen, Ylen viestintä- ja brändijohtaja vastaa Forssan Lehdessä julkaistuun mielipidekirjoitukseen Ylen tehtävästä ja rahoituksesta. -verkkoartikkeli 24.4.2024. Viitattu 15.4.2025.

https://yle.fi/aihe/a/20-10006716#:~:text=Ylen%20ydinteht%C3%A4v%C3%A4%20on%20julkinen%20palvelu,perustuu%20kansalaisten%20ja%20yhteiskunnan%20tarpeisiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen viestintä- ja brändijohtaja vastaa Forssan Lehdessä julkaistuun mielipidekirjoitukseen Ylen tehtävästä ja rahoituksesta.
Julkaisemme Ylestä lehdille lähetettyjä kirjoituksia, vastauksia ja oikaisuja. Tämä vastaus on lähetetty Forssan Lehteen 24.4.2024.
Ari Koposen mielipidekirjoitus Ylestä ( Forssan Lehti 24.5.24) kaipaa tarkennuksia.

Eurooppalaisten yleisradioyhtiöiden tehtäviin on jo lähes sadan vuoden ajan kuulunut muutakin kuin tiedonvälitys. Ylen ydintehtävä on julkinen palvelu. Se tarkoittaa demokratian ja kulttuurin vahvistamista, sekä tasa-arvon ja yhteenkuuluvuuden edistämistä. Yle ei ole olemassa täydentääkseen kaupallista mediaa, vaan julkinen palvelu perustuu kansalaisten ja yhteiskunnan tarpeisiin.

Uutisten ja urheilun lisäksi myös kulttuuri- ja musiikkiohjelmat, dokumentit, draamat luonto-ohjelmat ja elokuvat - myös ulkomaiset - ovat keskeinen osa Ylen tehtävää ja merkityksellisiä sisältöjä monille suomalaisille.

Vihjailut värittyneestä ja totuudenvastaisesta sisällöstä ovat vastuuttomia. Ylen journalismi nojaa samoihin periaatteisiin kuin kaikki muukin laadukas journalismi Suomessa. Journalistin ohjeiden lisäksi Ylen kaikkia sisältöjä ohjaavat Ylen omat ohjelmatoiminnan ja sisältöjen eettiset ohjeet (OTS).

Kun vertaillaan Ylen rahoituksen tasoa muihin Pohjoismaihin tai keskikokoisiin Euroopan maihin, joiden yleisradioyhtiöt ovat samankaltaisia, voidaan todeta, että yleisradiotoiminnan rahoitus on Suomessa keskitasoa tai vähän sen alle. Viimeisen 10 vuoden aikana Ylen kulut ovat laskeneet noin 8 prosenttia, kun tarkastelussa on otettu huomioon inflaation vaikutus.

Emme salaa rahankäyttöämme. Kerromme rahankäytöstämme vuosittain lakisääteisesti Ylen toimintakertomuksessa ja tilinpäätöksessä, hallintoneuvoston kertomuksessa eduskunnalle sekä verkkosivuillamme, jossa avaamme Ylen talouden lukuja eri tavoin. Noudatamme hankintalakia ja kaikkia niitä periaatteita, joita valtion omistajaohjaus ja hyvän hallinnon periaatteet edellyttävät.

Keskustelu Ylestä on arvokasta, mutta mielikuvien luominen väärillä faktoilla ei luo rakentavaa pohjaa tälle keskustelulle.

Jere Nurminen
viestintä- ja brändijohtaja, Yle

# data[].attributes.attachment_link.title
Yle vastaa: Yle toteuttaa julkisen palvelun tehtäväänsä

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen viestintä- ja brändijohtaja vastaa Forssan Lehdessä julkaistuun mielipidekirjoitukseen Ylen tehtävästä ja rahoituksesta.

# data[].attributes.headline
Radion ja television historia Suomessa, Wikipedia.

# data[].attributes.subject
Radion ja television historia Suomessa, Wikipedia.

# data[].attributes.body
Radion ja television historia Suomessa, Wikipedia. Viitattu 15.4.2025. https://fi.wikipedia.org/wiki/Radion_ja_television_historia_Suomessa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Radion ja television historia Suomessa käsittelee teknisiä radio- ja tv-laitteita sekä radio- ja tv-toimintaa Suomessa.

Venäläinen Aleksandr Popov teki radioteknisiä kokeiluja, ja hän järjesti varhaisen radioyhteyden käytännön tarkoituksiin Suursaaren ja Kuutsalon välille vuonna 1900.

Tampereella Arvi Hauvosen rakentama 3NB Tampere-radioasema aloitti lähetystoimintansa vuonna 1923. Vuonna 1924 perustettiin Tampereen radioyhdistys. Samana vuonna Tammerkosken rantaan perustettiin Tammerkosken asema, jonka lähetysantenni oli vedetty kosken yli.

Yleisradio perustettiin vuonna 1926. Taajuusmoduloitua (FM) ULA-verkkoa alettiin rakentaa 1956. ULA-lähetysten äänenlaatu oli aikaisempia pitkillä (LW), keskipitkillä (MW) ja lyhyillä aalloilla (SW) tapahtuneita AM-lähetyksiä ratkaisevasti parempi, mutta lähetysasemien verkoston piti olla tiheämpi. AM-lähetykset jäivät käyttöön lähinnä ulkomaan lähetyksissä.

Kaupallinen radiotoiminta alkoi Suomessa vuonna 1985.

TV-toiminta alkoi Suomessa kokeiluilla vuonna 1955.

Yleisradio aloitti säännölliset televisiolähetykset 1. tammikuuta 1958. MTV perustettiin vuonna 1957 nimellä Oy Mainos-TV-Reklam Ab. MTV vuokrasi Yleisradion jakeluverkkoa vuoteen 1993 asti, jolloin se sai oman televisiokanavansa.

Maanpäälliset televisiolähetykset muuttuivat digitaalisiksi vuonna 2007.

Teräväpiirtolähetysten oli määrä korvata standardipiirron lähetykset 1. huhtikuuta 2020 alkaen, mutta hetki siirtyi myöhemmäksi oikeusjutun vuoksi. Muutos tapahtuu keväällä 2025.

Kemppainen, Pentti: Radio kuuluu kaikille! Kaupallisen radion historia Suomessa. Into, 2015.

Vihonen, Lasse: Radio sodissamme 1939-1945. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011. ISBN 978-952-222-224-4.

Wiio, Juhani (toim.): Television viisi vuosikymmentä. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.

# data[].attributes.attachment_link.title
Radion ja television historia Suomessa - Wikipedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Radion ja television historia Suomessa käsittelee teknisiä radio- ja tv-laitteita sekä radio- ja tv-toimintaa Suomessa. Venäläinen Aleksandr Popov teki radioteknisiä kokeiluja, ja hän järjesti varhaisen radioyhteyden käytännön tarkoituksiin Suursaaren ja Kuutsalon välille vuonna 1900. Tampereella Arvi Hauvosen rakentama 3NB Tampere-radioasema aloitti lähetystoimintansa vuonna 1923. Vuonna 1924 perustettiin Tampereen radioyhdistys.

# data[].attributes.headline
OpenAI 2025. ChatGPT 4o Huhtikuu 2025. Viitattu 15.4.2025. https://chatgpt.com 

# data[].attributes.subject
OpenAI 2025. ChatGPT 4o Huhtikuu 2025. Viitattu 15.4.2025. https://chatgpt.com 

# data[].attributes.body
ChatGPT:tä on käytetty tämän padletin sisältöelementtien ideointiin ja sisällön jäsentelyyn.

# data[].attributes.body
Screenforce, TV-vuosi yhteenveto: katselutottumukset muuttuvat, televisio säilyy -verkkoartikkeli. 2.2.2025. Viitattu 16.4.2025. https://www.screenforce.fi/ajankohtaista/tv-vuosi-yhteenveto-katselutottumukset-muuttuvat-televisio-s%C3%A4ilyy#:~:text=Kaupallinen%20televisio%20tavoittaa%20p%C3%A4ivitt%C3%A4in%2050,ty%C3%B6t%C3%A4%20yhdess%C3%A4%20alan%20toimijoiden%20kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Finnpanelin vuotuinen TV-vuosi-tilaisuus tarjosi jälleen ajankohtaisia katsojalukuja ja avasi television roolia muuttuvassa mediaympäristössä.

# data[].attributes.body
Radiomedia.fi: 4,3 miljoonaa suomalaista kuuntelee radiota joka viikko -tiedote, 13.2.2025. Viitattu 16.4.2025. https://radiomedia.fi/ajankohtaista/43-miljoonaa-suomalaista-kuuntelee-radiota-joka-viikko/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Radiolla on merkittävä rooli suomalaisten arjessa. Vuonna 2024 radio tavoitti viikoittain 4,3 miljoonaa suomalaista, mikä on 84 prosenttia väestöstä. Päivittäin radiota kuunnellaan 2 tuntia 10 minuuttia.
Yle Radio Suomi on kuunnelluin radiokanava. Kansallisen radiotutkimuksen mukaan Yle Radio Suomi tavoittaa viikoittain 31 prosenttia yli 9-vuotiaista suomalaisista. Toiseksi suosituin on Radio Nova 19 prosentin viikkotavoittavuudella ja kolmanneksi suosituin Radio Suomipop 15 prosentin viikkotavoittavuudella.

Ikä ja sukupuoli vaikuttavat radion parissa vietettyyn aikaan ja suosikkikanavien listaan. 25-54-vuotiaat kuuntelevat radiota keskimäärin yhden tunnin 35 minuuttia päivässä, kun koko väestön kuunteluaika on kaksi tuntia 10 minuuttia. Saman ikäryhmän naisten suosikkikanavia ovat Radio Nova (26 %), Radio Suomipop (26 %) ja Yle Radio Suomi (17 %). Samanikäisten miesten listalta löytyvät Radio Rock (25 %), Yle Radio Suomi (21 %) ja Radio Nova sekä Radio Suomipop(molemmat 18 %).

Ylen ja kaupallisten radioiden sisällöt täydentävät toisiaan - jokaiselle jotakin

Kaupallinen radio tavoittaa koko väestöstä viikon aikana 67 prosenttia ja Yle 46 prosenttia. Kun radiokanavien suosiota mitataan kuunteluosuuksissa, Ylen kuunteluosuus koko väestössä on 51 prosenttia ja kaupallisten osuus 49 prosenttia. Ikäryhmittäin tarkasteltuna kuunteluosuuksissa oli eroja, alle 55-vuotiaiden kuunteluminuuteista 74 prosenttia oli kaupallisen radion kuuntelua, yli 55-vuotiaissa vastaavasti 64 prosenttia Ylen kanavien kuuntelua.

Kotimaiset digitaaliset audiosisällöt kiinnostavat

Yli 1,3 miljoonaa suomalaista kuuntelee digitaalista audiota viikoittain kotimaisten
suoratoistopalveluiden, kuten Radioplayerin, Yle Areenan, Suplan, RadioPlayn ja Podplayn
kautta.

Top 5: Kotimaisten suoratoistopalveluiden kuunnelluimmat sisällöt vuonna 2024
Sanoma Media:

Radio Suomipop: Aamulypsy

Radio Rock: Korporaatio

Supla: The Boys

Supla: OMG!

Supla: Selviytyjät-podcast

Yle:

Iida Tikka & mureneva maa

Sanna Marin - miljoonat seuraa

Heinähattu, Vilttitossu ja Littoisten riiviö

Risto Räppääjä ja kuuluisa Kamilla

Reppu-Hepun ja Botin automatka

Bauer Media:

Radio Novan Aamu

NRJ Jokela & Saarinen

Kimanttia-podcast

Radio Cityn Aamu

Radio Pookin Päivä

40 vuotta kaupallista radiota

Vuonna 2025 kaupallinen radio juhlii 40-vuotissyntymäpäivää. Ensimmäiset kaupalliset radiot aloittivat toimintansa vuonna 1985.

Ensimmäisenä radiona aloitti Radio Lakeus Nivalassa huhtikuussa ja vappuaattona starttasi Radio Cityn ensimmäinen lähetys Helsingissä. Vuonna 1985 perustettiin 18 radioasemaa, joista noin puolet on yhä toiminnassa.

Kaupalliset radiot mullistivat radiokentän monipuolistamalla musiikkitarjontaa ja tuom
uudenlaista sisältöä radioon.

Tutkimusmenetelmä

Finnpanel toteuttaa Kansallisen radiotutkimuksen vuosittain. Kuuntelutietoa kerätään ympäri vuoden yli 18 000 vastaajan päiväkirjamerkinnöistä, jotka käsittävät yhteensä yli 130 000 kuuntelupäivää.

# data[].attributes.attachment_link.title
4,3 miljoonaa suomalaista kuuntelee radiota joka viikko

# data[].attributes.attachment_link.description
Radiolla on merkittävä rooli suomalaisten arjessa. Vuonna 2024 radio tavoitti viikoittain 4,3 miljoonaa suomalaista, mikä on 84 prosenttia väestöstä. Päivittäin radiota kuunnellaan 2 tuntia 10...

# data[].attributes.body
Pohjoismainen tutkimus: TV:n ja elokuvien suoratoistopalveluiden käyttäjämäärät ovat nousseet, Teosto 2024. Viitattu 16.4.2025. https://www.teosto.fi/pohjoismainen-tutkimus-tvn-ja-elokuvien-suoratoistopalveluiden-kayttajamaarat-ovat-nousseet/#:~:text=78%20prosentilla%20suomalaisista%20on%20k%C3%A4yt%C3%B6ss%C3%A4%C3%A4n,%2B%20%2Dpalvelua%2019%20prosenttia%20suomalaisista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pohjoismainen tutkimus: TV:n ja elokuvien suoratoistopalveluiden käyttäjämäärät ovat nousseet - Teosto

# data[].attributes.attachment_link.description
86 prosenttia suomalaisista ja keskimäärin 89 prosenttia pohjoismaisista 12–65-vuotiaista käyttää TV- ja elokuvien suoratoistopalveluita, kertoo Teoston, Norjan TONOn ja Tanskan Kodan yhteispohjoismainen Polaris Nordic: Digital Music in the Nordics 2024 -tutkimus.

# data[].attributes.body
Tutkimus: yhä useampi suomalainen on valmis maksamaan podcasteista, joita kuunnellaan kotiaskareiden lomassa ja jopa saunassa. Tiedote, Podimo, STT, 14.3.2024. Viitattu 16.4.2025. https://www.sttinfo.fi/tiedote/70118941/tutkimus-yha-useampi-suomalainen-on-valmis-maksamaan-podcasteista-joita-kuunnellaan-kotiaskareiden-lomassa-ja-jopa-saunassa?publisherId=69820336&lang=fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutkimus: yhä useampi suomalainen on valmis maksamaan podcasteista, joita kuunnellaan kotiaskareiden lomassa ja jopa saunassa | Podimo

# data[].attributes.attachment_link.description
Podimon Norstatilla teettämän tuoreen tutkimuksen mukaan podcastien ammattimaisuudelle annetaan koko ajan enemmän arvoa, sillä 62 % podcasteja kuuntelevista suomalaisista olisi valmis maksamaan niistä (2023: 49 %). Viihde- ja ajankohtaisaiheet kiinnostavat yhä enemmän ja podasteja kuunnellaan kodin ja ulkoilun ohella jopa saunassa, suihkussa ja nukkumaan mennessä.

# data[].attributes.body
Ongelma korostuu erityisesti kriisi- ja vaalitilanteissa

Tahallisesti tai tahattomasti tuotettua harhaanjohtavaa tietoa, jota levitetään tarkoituksena vaikuttaa mielipiteisiin, päätöksentekoon tai horjuttaa yhteiskuntaa.

# data[].attributes.body
Valtiolliset toimijat kuten Venäjä ovat pyrkineet vaikuttamaan mielipiteisiin esimerkiksi:

Valheellisilla narratiiveilla

Sosiaalisen median bottiverkostoilla

Väärillä uutisilla länsimaiden jakautuneisuudesta ja epäonnistumisista

# data[].attributes.body
Vaikka Suomessa polarisaatio on vähäisempää kuin monessa muussa maassa, sen kasvu altistaa yhteiskuntaa informaatiohäiriöille

Vahvat vastakkainasettelut voivat tehdä yleisöstä alttiimman uskomaan oman kuplan mukaista väärää tietoa