# data[].attributes.body
Szücs Andrea
Ungvári Balázs

# data[].attributes.body
A monumentális méretű gótikus katolikus templomot a régi Sz. Jakab kápolna helyére építették 1350-1437 között. Az oltárat 1390 körül emelték. A hajó hossza 50 m, a falak magassága 20 m a neogótikus torony pedig a kereszttel együtt 80 m, és ezzel Erdély legmagasabb templomtornya. Az első torony 1698-ban leégett. Helyette 1742-1744 között egy barokk stílusú tornyot építettek, amelyet villámcsapás és földregés után kellett lebontani. A jelenlegit 1837 és 1862 között építették. Az eredeti elképzelés szerint két tornya lett volna, de csak egyet építettek fel.

# data[].attributes.body
A kolozsvári Házsongárd Európa egyik legrégebbi temetőjeként nemcsak a sokévszázados magyar írásbeliség nagyjainak végső nyughelye, de az egykori békés együttélés mintapéldája az utókor számára. Sok évszázad síremlékeinek stílusa, valamint az erdélyi temetkezési szokások hűen tükröződnek a hajdani Kolozsvár déli városfalaitól emelkedő dombocskán elterülő romantikus temetőkertben.
1585. május 11-én alapította Kolozsvár városa a pestisjárvány kezdetén.

# data[].attributes.body
Vajdahunyadon javában folytak az építkezések, azaz a vár lényegében lakhatatlan volt. Hunyadinak igen jól alakult a kapcsolata Kolozsvárral, így átmenetileg itt keresett szállást Szilágyi Erzsébet számára. Egy módos polgár, Méhfi Jakab házát bérelte ki, Kolozsvár korai erődítésének, az Óvárnak déli kapujával szemben. Erzsébet végül hosszabb ideig maradt Kolozsváron, így itt került sor Mátyás megkeresztelésére is. Kolozsvár éppen Mátyás születésének századában élte fénykorát.
Jelenleg a Képzőművészeti és Formatervezési Egyetem épülete az Óvárban található gótikus stílusú műemlék.

# data[].attributes.body
Kolozsvár

# data[].attributes.body
Székelyföld egyik legkülönlegesebb látványossága a parajdi sóbánya és a falu melletti holdbéli tájra emlékeztető Só-szoros és Só-szakadék. A Parajd környéki Sóvidék Európa egyik legnagyobb sókészletét rejti a föld alatt. A Kárpát-medence legjelentősebb sókitermelő vidékének központja Parajd. A parajdi só az óceán kiszáradásakor keletkezett, tartalmaz minden ásványi anyagot és nyomelemet, szennyeződéstől és adalékanyagtól azonban mentes.

# data[].attributes.body
A Békás-szoros egy tektonikus eredetű szurdokvölgy a Hagymás-hegységben, Erdélyben, Neamt megye délnyugati részén, a Békás-patak völgyében. A szorost 19-ben védetté nyilvánították, jelenleg a Békás-szoros - Nagyhagymás Nemzeti Park része. A Békás-szorost közrefogó hegycsúcsok: Kis-Cohárd (1344 m), Csíki-bükk (1264 m), Oltár-kő (1154 m), Mária-kő (1125 m). A Békás patak mellékvizei mind vadregényes szurdokokat vájtak a mészkőbe.

# data[].attributes.body
A Gyilkos-tó egy természetes torlasztó a Hagymás-hegységben, a Keleti-Kárpátokban, Hargita megye északkeleti részén.  1837-ben keletkezett egy közeli hegyről lecsúszó törmelék következtében. A tó visszahúzódóban van, a visszamaradó kisebb tavak elláposodnak. A Gyilkos-tó fölé emelkedik északon a Kis-Cohárd (1344 m) sziklája. A környék és a Gyilkostó üdülőtelep közigazgatásilag Gyergyószentmiklóshoz tartozik.

# data[].attributes.body
Gyilkos-tó
Békás szoros
Parajd

# data[].attributes.body
Tusnádfürdő a Hargita és a Csomád hegység találkozásánál, az Olt folyó szelte völgyben fekszik.A Kárpát medence legkisebb városaként tartják számon, számos ásványvízforrással.A Szent Ferenc Alapítvány otthona, az egykori” Anna Villában “, egy ma is impozáns épületben működik, Szent László Királyunk nevét viselve.

# data[].attributes.body
A Nyergestető egy 878 méter magas hágó Hargita megyében, átjáró a Kászoni- és a Csíki-medence között. 1849. augusztus 1-jén a Moldvából beözönlő orosz csapatokkal szemben Tuzson János alezredes és közel kétezer fős serege ütközött meg. A túlerővel szemben a székely hősöknek 7 órán át sikerült tartaniuk állásaikat.A rendszerváltásig csendes emlékezés zajlott, titkon gyújtottak gyertyát, szúrtak ágkeresztet – két ágat levágtak, összekötötték fűszállal, közben imádságokat mormoltak.1989 decembere után szaporodni kezdtek a Nyergestetőn a kopjafák.

# data[].attributes.attachment_caption
Turul szobor, a madéfalvai veszedelem emlékműve

# data[].attributes.body
A felfegyverzett háromszéki és kászoni székelyek feltételezett ellenállástól tartva január 7-én hajnalban Madéfalvát megtámadta. A vérengzésben meghaltak száma még mindig bizonytalan. A csíki határőrszervezés tragikus eseményei madéfalvi veszedelem néven került be a történelembe. Az 1764. január 7-ei székely mészárlás mementójaként felállított Siculicidium emlékmű a madéfalvi Vészhalmon magasodik. Az emlékművet 1905 október 8-án adták át a madéfalvi közösségnek.

# data[].attributes.body
A Székely Határőr Emlékközpont a Keleti-Kárpátok székely katonai szervezetének és határvédelmének történetét mutatja be az Árpád-kortól a második világháborúig. A Frumoasa Egyesület által létrehozott Székely Határőr Emlékközpont a Székelyföld egy szép és egyedülálló turisztikai célpontja, amely az összes kár és a szenvedő háborús okok bemutatásával hozzájárul a modern európai pacifizmus erősítéséhez. A bábukkal rekonstruált jelenetek gazdagsága mellett modern technikai eszközök sora is segíti a látogatókat az ezeréves történelem megismerésében.

# data[].attributes.body
A csíksomlyói kegytemplom és kolostor a magyarság egyik legnagyobb zarándokhelye és kultúrtörténeti emléke. Története a 15. századig nyúlik vissza. Ekkor telepedtek le itt a ferences szerzetesek, akik 1442 és 1448 között felépítették az első gótikus templomot és az ugyancsak gótikus kisméretű kolostort. A templomot, Sarlós Boldogasszony tiszteletére szentelték fel, ez ma is a templom búcsúnapja.

# data[].attributes.body
Csíkszépvíz
Madéfalva
Nyerges-tető
Tusnád fürdő

# data[].attributes.body
Nagyszeben municípium Romániában. Egykor az erdélyi szászok kulturális és kereskedelmi központja. Ma Szeben megye székhelye. A "Szemek városa" becenevű település közkedvelt turisztikai célpont. Kultúrájáról, történelméről, gasztronómiájáról és változatos építészetéről ismert, amely magába foglalja a nagy ikonikus szemű házakat.

# data[].attributes.body
A gyulafehérvári római katolikus érseki székesegyház Erdély legjelentősebb román kori épülete, a román kori magyar művészet egyik legnagyszerűbb példája. Itt nyugszik Hunyadi János, és rajta kívül számos más jelentős történelmi személyiség. A kereszt alaprajzú székesegyház három hajóját hat pár pillér választja el egymástól. A templom jellegzetes román kori elemei a torony és a déli kapu díszítései. A templom főbejárata előtti tér bal oldalát a hatalmas, bizánci stílusú ortodox székesegyház 1922-ben épült tömbje foglalja el. A tér déli oldalán pedig a többször is átépített érseki palota szerény épülete látható.

# data[].attributes.body
A vajdahunyadi vár középkori eredetű vár a romániai Vajdahunyadon. Négy hatalmas pillérre támaszkodó fahíd vezet át a Zalasd által kivájt mély és széles árkon. Baloldalt építtette Bethlen a huszárvárat. A Kaputorony az 1440-es években épült. A Kaputoronyból nyílik a lejárás a kazamatákba. A nyugati oldalon húzódik a vár palotaszárnya, amely Hunyadi János alatt épült. Ennek alsó szintjén lovagterem, míg felső szintjén az Országház, mint fontosabb tárgyalások helyszíne található.

# data[].attributes.body
Vajdahunyad
Gyulafehérvár
Nagyszeben
Csíksomlyó

# data[].attributes.body
Arad
Piski
Déva

# data[].attributes.body
Déva vára hajdani erődítmény az Alsó-Maros mentén, a Déva város fölé emelkedő hegyen, egy 250 méter magas sziklán. A várat a tatárjárás után IV. Béla építette újjá, és 1264-től említik a korabeli oklevelek. Az 1848-49-es szabadságharc három sikeres magyar ostromának egyike volt; Déván kívül még Budát és Aradot sikerült elfoglalni. Ezt követően Bem lőszerraktárt rendeztetett be a várban, ami azonban a temesvári csatavesztés után rejtélyes körülmények között felrobbant, több mint 100 honvéd halálát okozva. Napjainkban azonban a térség egyik kulturális központjává vált.

# data[].attributes.attachment_caption
Piski csata helyszíne - rajta álló hajdani csárda

# data[].attributes.body
A Böjte Csaba ferences szerzetes által alapított Szent László Alapítvány megvásárolta az 1849. február 9-én zajlott piski csata helyszínét és emlékhellyé kívánják alakítani a Dévához közeli kéthektáros területet. 1849. február 9-én vívott ütközetben a császári csapatok itt alulmaradtak, és győztek a honvédek. Több mint 1500 katona esett el. Az emlékpark tervét Lázár Gyula építész készítette el.

# data[].attributes.body
Az emlékmű egy mesterséges domb tetején álló obeliszk. Egyik oldalán az 1849. október 6. dátum szerepel, a többi oldalán a tizenhárom vértanú neve kivégzésük sorrendjében. A megépített emlékmű a harmadik változat, mely 1881-ben épült meg, ami azóta is ezen a helyen áll. Az obeliszk anyaga: gránit.