# data[].attributes.headline
איך כל הסיפור משפיע על ישראל

# data[].attributes.subject
איך כל הסיפור משפיע על ישראל

# data[].attributes.body
המצב הנוכחי בסוריה יוצר עבור ישראל תמהיל של איומים והזדמנויות אסטרטגיות. בעוד נפילת אסד מחלישה את ציר איראן-חזבאללה, הכאוס מגביר את הסיכון לפעולות טרור ולזליגת נשק מתקדם. ישראל נדרשת לשמור על ערנות ביטחונית מוגברת, תוך שיתוף פעולה עם מעצמות אזוריות וגלובליות כדי למנוע הידרדרות נוספת.

# data[].attributes.headline
נועם בן ברוך

# data[].attributes.subject
נועם בן ברוך

# data[].attributes.body
הכוחות שנגד הממשלה (כוללים את הFSA,HTS) כבשו מקומות חשובים כמו חומס ונכנסו לדמשק, וכך הם החמירו את הקונפליקט.

# data[].attributes.body
מלחמת האזרחים בסוריה (2011–היום) פרצה בעקבות מחאות שדוכאו באלימות על ידי משטר אסד. המרד הפך למלחמה כוללת עם מעורבות של דאע"ש, קבוצות מורדים ומעצמות כמו רוסיה, איראן וארה"ב.

המלחמה גבתה מעל 500,000 הרוגים, גרמה למיליוני פליטים ועקורים, והשאירה את סוריה מפולגת ומוכת משבר הומניטרי וכלכלי.

# data[].attributes.body
במרץ 2011 הרגו אנשי ביטחון סוריים שלושה ילדים שעשו גרפיטי נגד השלטון מה שגרם להפגנות הגדולות ביותר שהיו בסוריה

# data[].attributes.headline
איך התחילה המלחמה בסוריה ? קארין

# data[].attributes.subject
איך התחילה המלחמה בסוריה ? קארין

# data[].attributes.body
לצד מחאות נוספות שהיו במדינות ערב שונות גם בסוריה היה הפגנות נגד הממשל . המפגינים דרשו חופש פוליטי ודמוקרטי, המשטר הגיב לכך בצורה שלילית וכך נוצרה המלחמה .

# data[].attributes.body
המצב בסוריה משפיע על ישראל בכמה דרכים. חוששין שארגונים קיצוניים יתקרבו לגבול הצפון, היחלשות איראן וחזבאללה יכולה להיות יתרון, אבל חוסר היציבות מסוכן. ישראל גם ממשיכה לעזור לפליטים וגם מוכרת יותר ציוד ביטחוני. צריך להיערך לשינויים ולאתגרים שמתקרבים.

# data[].attributes.headline
עידו קורנבלום

# data[].attributes.subject
עידו קורנבלום

# data[].attributes.body
מלחמה זו החלה בשנת 2011 כמחאה עממית נגד משטרו הדיקטטורי של בשאר אל-אסד. הדרישות הראשוניות היו לשינויים דמוקרטיים, אך התגובה האלימה של המשטר וההתערבות של כוחות חיצוניים הפכו את המחאות למלחמת אזרחים עקובה מדם. המלחמה התרחבה והתעמקה, והובילה להרס נרחב, למותם של מאות אלפים ולעקירת מיליוני אזרחים.

# data[].attributes.headline
יונתן בורשטיין

# data[].attributes.subject
יונתן בורשטיין

# data[].attributes.body
אם כוחות איראניים או טורקים היו פולשים לסוריה, ההשלכות עשויות להיות משמעותיות ורב-גוניות, ועלולות לערער את היציבות באזור עוד יותר.

עבור טורקיה, הסלמה עלולה להעמיק את המתיחות עם סוריה ובעלות בריתה, במיוחד איראן ורוסיה. טורקיה מעורבת בסוריה במשך שנים, בעיקר מתמקדת בכוחות הכורדים שהיא מחשיבה לקבוצות טרור בשל קשריהם עם ה-PKK. פלישה חדשה עלולה להוביל להגברת העימותים הצבאיים עם כוחות ממשלת סוריה ומיליציות הנתמכות על ידי איראן. בהתחשב באינטרסים האסטרטגיים של טורקיה, לרבות החזרת הפליטים הסורים והבלימה של האוטונומיה הכורדית, אנקרה תמשיך ככל הנראה לרדוף אחר יעדיה בצפון סוריה, גם אם הדבר עלול לעורר מתחים אזוריים רחבים יותר.

איראן, לעומת זאת, חיזקה את השפעתה בסוריה על ידי תמיכה במשטרו של בשאר אל-אסד. הנוכחות הצבאית שלה כוללת גם כוחות איראניים וגם שלוחים כמו חיזבאללה, והיא רואה בסוריה בעלת ברית קריטית להקרנת הכוח באזור, במיוחד נגד ישראל ויריבות אזוריות אחרות. אם איראן תתערב ישירות, סביר להניח שהיא תשמור על השפעה זו, ואולי תגביר את המתיחות העדתית בין הקבוצות הסוניות והשיעיות. איראן גם ביקשה להקים תשתית צבאית בסוריה, כולל פריסת טילים, שעלולה להסלים עוד יותר כל סכסוך.

המעורבות של איראן וטורקיה כאחד עלולה ליצור מצב הפכפך עם חזיתות חדשות שנפתחות לא רק בסוריה אלא גם באזורים שכנים כמו עיראק ולבנון. זה יכול למשוך מעצמות אזוריות אחרות, כולל ארה"ב וישראל, שיש להן אינטרסים במניעת שליטה איראנית או טורקית באזור. בנוסף, המעורבות המתמשכת של רוסיה מסבכת כל התערבות צבאית, שכן גם לה יש אינטרסים אסטרטגיים בסוריה ועלולה להיאלץ לנקוט צד, שעלול להוביל לעימות רחב יותר.

# data[].attributes.body
המלחמה פרצה בעקבות המהפכה הבולשביקית באוקטובר 1917, כאשר הבולשביקים תפסו את השלטון מידי הממשלה הזמנית הרוסית. השליטה שלהם עוררה התנגדות מצד כוחות אנטי-בולשביקיים, שכללו תומכי הצאר, ליברלים, סוציאליסטים מתונים, וגורמים לאומיים אתניים בפריפריה של האימפריה הרוסית לשעבר.

# data[].attributes.body
המורדים באזור קוניטרה, סמוך לגבול, השתלטו על אזורים שמאוכלסים על ידי כפריים שהיו בקשרים חיוביים עם ישראל. בנוסף, ישנה השתלטות של מיליציה כורדית על שטחים אסטרטגיים, דבר שפוגע במאמצים האיראניים והחיזבאללה להעביר אספקה. למרות ההתפתחויות החיוביות, יש חשש מהגעת ג'יהאדיסטים לאזור, וישראל נערכת לכל אפשרות. יש גם תמיכה אמריקאית בכורדים לשמירה על היציבות.

# data[].attributes.body
היחסים בין ישראל ל-סוריה הם עוינים ומאופיינים בסכסוך ממושך. מאז 1948 סוריה לא הכירה במדינת ישראל, והשתתפה במלחמות כמו מלחמת העצמאות ומלחמת ששת הימים, בה ישראל כבשה את רמת הגולן. היו ניסיונות שלום בשנות ה-90, אך לא הושג הסכם. סוריה תומכת בארגוני טרור כמו חיזבאללה, והיחסים נותרו מתוחים. במהלך מלחמת האזרחים בסוריה, ישראל שמרה על ניטרליות אך הגיבה לתוקפנות סורית.

# data[].attributes.body
המלחמה האזרחית בסוריה החלה ב-2011, כשמחאות נגד משטר אסד הפכו למרד אלים. הסכסוך כלל את המשטר הסורי הנתמך על ידי רוסיה ואיראן, ומולו עמדו קבוצות אופוזיציה מגוונות, כולל כוחות אסלאמיסטיים, כורדים ומורדים חילוניים. במהלך המלחמה, דאעש השתלט על שטחים נרחבים בסוריה, אך הובס בהמשך על ידי כוחות מקומיים וגלובליים.

המלחמה גרמה להרס כלכלי, פליטים רבים, ומיליוני הרוגים ופצועים. המאבק גם פיצל את המדינה לאזורים בשליטה של קבוצות שונות, והמעורבות הבינלאומית (רוסיה, ארה"ב, טורקיה) החריפה את הסכסוך. נכון להיום, תחת שלטון אסד, המצב נותר יציב יותר, אך החיכוכים וההשלכות ההומניטריות עדיין נמשכים.

# data[].attributes.headline
עידו בר זכאי

# data[].attributes.subject
עידו בר זכאי

# data[].attributes.body
רוב כוחות המורדים הם שיעים שהם קבוצה מאוד קיצונית של מוסלמים שחושבים שרק הם צריכים לשלוט ועכשיו שהם השתלטו על כל מאגר הנשק של הצבא הסורי הם רוצים לתקוף בלבנון ואחרי שיעשו את זה כנראה שבשלב מסוים גם יפתחו במלחמה גם עם ישראל.

# data[].attributes.body
התומכות של סוריה והשפעתן:

1. רוסיה: מספקת תמיכה צבאית ודיפלומטית, ומבטיחה את שלטון אסד. השפעתה מחזקת את מעמדה במזרח התיכון ומייצרת תלות סורית.

2. איראן: מעניקה סיוע צבאי וכלכלי, בעיקר דרך כוחות משמרות המהפכה וחיזבאללה. רואה בסוריה חזית אסטרטגית מול ישראל ומבססת נוכחות צבאית ארוכת טווח.

3. חיזבאללה: מסייע בלחימה בשטחי מפתח ומשפיע בדרום סוריה ובקרבת לבנון.

4. סין: תומכת דיפלומטית באו"ם ורואה פוטנציאל לשיקום סוריה כחלק מאינטרסים כלכליים עתידיים.

התמיכה מחזקת את משטר אסד, מעצימה את השפעתן של רוסיה ואיראן, ומגבירה את תלותה של סוריה בהן.

# data[].attributes.body
מאז 2011, סוריה נמצאת בעיצומה של מלחמת אזרחים קשה שפרצה בעקבות מחאות "האביב הערבי". העימות התפתח למלחמה מורכבת בין גורמים שונים, כולל משטרו של אסד, ארגוני מורדים, קבוצות אסלאמיות כמו דאעש, וכוחות בינלאומיים כמו רוסיה, איראן, ארה"ב וטורקיה.

# data[].attributes.body
התהפכות המורדים על משטר אסד יכולה להוות הזדמנות לישראל לצמצם את השפעת איראן וחיזבאללה בסוריה, אך במקביל, היא יוצרת סכנות של כאוס, התבססות כוחות קיצוניים, וחוסר יציבות בגבול הצפוני. ישראל תצטרך לעקוב אחר ההתפתחויות, לחזק את מערך ההגנה שלה, ולפעול לשיתוף פעולה עם מדינות האזור והמעצמות כדי להגן על האינטרסים הביטחוניים שלה.

# data[].attributes.body
המצב בסוריה מתאפיין בחוסר יציבות מתמשך, שהסלים לאחרונה בעקבות התקדמות המורדים באזורים מרכזיים במדינה, כולל דמשק. המשטר של בשאר אל-אסד התפרק אתמול בעקבות לחצים כבדים לאור היחלשות בעלי בריתו, כמו איראן וחיזבאללה. קבוצות מורדים מגוונות, בהן תחריר א-שאם (HTS) וקואליציות נוספות, מנצלות את ההזדמנות להתקוממות מחודשת.

# data[].attributes.headline
המלחמה בסוריה החלה ב-2

# data[].attributes.body
המלחמה בסוריה החלה ב-2011, לאחר שהפגנות נגד שלטון בשאר אל-אסד דוכאו באלימות. בהתחלה היו ההפגנות שקטות, אך בעקבות הדיכוי האלים התפשטו למרד. קבוצות מורדים, כולל צבא סוריה החופשי, יצאו למאבק נגד המשטר.

המלחמה הפכה לסכסוך רחב עם מעורבות של מדינות זרות, כמו רוסיה ואיראן שתמכו במשטר, וארה"ב ומדינות סוניות שתמכו במורדים. דאעש השתלט על שטחים נרחבים בסוריה, אך איבד אותם בהמשך.

המלחמה גרמה להרס נרחב ואובדן חיים, עם יותר מ-500,000 הרוגים ומיליוני פליטים. המצב בסוריה נותר לא יציב, והמאבק נמשך עד היום.

# data[].attributes.body
המצב בסוריה מצוי במצב של כאוס צבאי ופוליטי כבר יותר מ-13 שנה. מלחמת האזרחים בסוריה, שהחלה ב-2011, גרמה למותם של מאות אלפי אנשים ולפציעתם של מיליונים נוספים, ולתפוצה של מיליוני פליטים ברחבי העולם. המלחמה נגרמה על רקע התנגדות לשלטון של בשאר אל-אסד, והפכה לקרב עקוב מדם בין כוחות המורדים, שמורכבים מקבוצות סוניות, כורדיות ומיעוטים אחרים, לבין צבא אסד, שנתמך על ידי רוסיה ואיראן.

# data[].attributes.headline
משפחת אסד/ אדם ע.נ ויונתן דויטש

# data[].attributes.subject
משפחת אסד/ אדם ע.נ ויונתן דויטש

# data[].attributes.body
משפחת אסד, שמוצאה מהמיעוט העלווי בסוריה, עלתה לשלטון בשנת 1970 כאשר חאפז אל-אסד תפס את השלטון בהפיכה צבאית והקים משטר אוטוריטרי וריכוזי. תחת שלטונו, שהסתיים במותו בשנת 2000, הוא ייצב את המדינה באמצעות דיכוי אכזרי של מתנגדים (כגון טבח חמה ב-1982), חיזוק העדה העלווית ושילובה בתפקידי מפתח, לצד בניית בריתות אסטרטגיות עם ברית המועצות ואיראן. המשטר של משפחת אסד מתאפיין בשלטון עדתי ומשפחתי, תוך דיכוי פנימי נרחב. המשפחה מייצגת כוח המקורב לאיראן. בעוד שבזירה העולמית היא מואשמת בפשעי מלחמה וזכויות אדם אך נשענת על תמיכה אסטרטגית מרוסיה וסין. שלטונה נשמר לאורך השנים, אך במחיר של עימותים פנימיים, בידוד בינלאומי ומלחמות מתמשכות.

מידע נלווה:

עלווים-הם קבוצה אתנו-דתית שמקורה באסלם, המרוכזת באזור הלבנט. מבחינה דתית יש הרואים בדת העלווית כדת עצמאית, ויש הרואים בה פלג אזוטרי באסלם השיעי.

טבח חמה- נערך בסוריה ב-2 לפבואר 1982, כאשר צבא סוריה ו"פלוגות ההגנה", בהוראת בהוראת נשיא סוריה חפאז אל-אסד ובפיקוד אחיו הצעיר רפעת אל-אסד, תקף את העיר חמה וטבח אלפי אזרחים סוריים סוניים, במטרה למנוע ניסיון הפיכה כנגד השלטון הדיקטטורי במדינה. ארגון זכויות העולם אמנסטי אינטרנשיונל העריך כי מספר ההרוגים בטבח נע בין 10,000 ל-25,000 בני אדם אך הארגון הסורי לזכויות אדם העריך כי בטבח נהרגו כ-40,000 איש.

# data[].attributes.headline
הילי ברנשטיין

# data[].attributes.subject
הילי ברנשטיין

# data[].attributes.body
קיימות כמה קבוצות של מורדים. בניהן אחראר אלשאם (תנועת חופשיי הלבנט)

הארגון הוקם בשנת 2011 כמיזוג של ארבעה ארגונים אסלאמיים המתנגדים למשטר אסד ופועלים להקמת מדינה אסלאמית בסוריה (אתר מונטה קרלו הבינלאומי, 2 בדצמבר 2024).

נלקח מהאתר: https://www.terrorism-info.org.il/he/%D7%9E%D7%AA%D7%A7%D7%A4%D7%AA-%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%A8%D7%93%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%A1%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%94-%D7%95%D7%94%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%9B%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%90%D7%A4%D7%A9%D7%A8%D7%99/

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מרכז המידע למודיעין ולטרור על שם אלוף מאיר עמית

# data[].attributes.attachment_link.title
מתקפת המורדים בסוריה וההשלכות האפשריות על ישראל - מרכז המידע למודיעין ולטרור על שם אלוף מאיר עמית

# data[].attributes.attachment_link.description
ב-27 בנובמבר 2024, פתחו ארגונים חמושים המתנגדים למשטרו של נשיא סוריה, בשאר אלאסד, בהובלת הארגון האסלאמי-ג‘האדי היאת תחריר אלשאם, במבצע ”הרתעת התוקפנות” נגד כוחות הצבא הסורי ובעלי בריתם בצפון-מערב סוריה. ב-30 בנובמבר 2024, החלו ארגוני מורדים נוספים שפועלים בחסות תורכית במבצע ”שחר השחרור” באזור חלב נגד כוחות המשטר הסורי ונגד הכוחות הסוריים הדמוקרטיים, מיליציה כורדית-ערבית שפועלת בתמיכת ארה”ב. המורדים השתלטו על הערים חלב וחמאת ועל בסיסי צבא, שדות תעופה צבאיים ומתקנים ביטחוניים שפעלו בחסות משמרות המהפכה של איראן וחזבאללה; איראן וארגוני ”ציר ההתנגדות” הביעו תמיכה במשטר הסורי, תוך השקעת מאמצים מדיניים להרגעת המצב, והחלו לשלוח כוחות לסוריה. איראן אף האשימה כי המתקפה היא ”מזימה ישראלית-אמריקאית” שנועדה להחליש את ”ציר ההתנגדות”; המורדים ציינו כי הפעילות נועדה למנוע מכוחות המשטר הסורי לפתוח במתקפה נגד מובלעת האופוזיציה בצפון-מערב סוריה. כמו כן, הם ציינו כי תשומת הלב של ”ציר ההתנגדות” בלחימה נגד ישראל והסגת כוחות חזבאללה מסוריה ללבנון היוו גורמי מפתח בשיקולים שלהם לפתיחת המתקפה בעיתוי הנוכחי; להערכתנו, על אף שהמורדים מתמקדים בלחימה נגד משטר אלאסד ובעלי בריתו, ההשתלטות של גורמים אסלאמיים-ג’האדיסטיים על אמצעי לחימה מתקדמים, כולל מטוסי קרב, עלולה להוות איום על ישראל בטווח הארוך. כמו כן, חוסר היציבות הגובר בסוריה עלול לעורר גל חדש של עקורים שעלולים להתקדם גם לעבר גבול ישראל. עם זאת, מתקפת המורדים גם מהווה איום על איראן ו”ציר ההתנגדות” שהשתמשו בסוריה כנתיב להעברת אמצעי לחימה לחזבאללה בלבנון ולביצוע תקיפות נגד ישראל. ההתמקדות של איראן והמיליציות בלחימה נגד המורדים, שגם השתלטו על אתרים בעלי חשיבות אסטרטגית עבור ”ציר ההתנגדות”, עשויה להקשות עליהם לסייע לחזבאללה בתהליך השיקום לאחר הלחימה נגד ישראל.

# data[].attributes.body
מלחמת האזרחים בסוריה היא אחת המלחמות הקשות והמורכבות במאה ה-21. היא החלה במרץ 2011 כחלק מגל המחאות של "האביב הערבי", אך במהרה הידרדרה לסכסוך שגבה מאות אלפי קורבנות, גרם לפציעתם של מיליונים והוביל לעקירה של עשרות מיליונים מבתיהם.