# data[].attributes.body
Mihin sisältöihin selkokirjat sopivat?

• Miten olet käyttänyt jo selkokirjoja?

• Miten ja missä oppiaineen sisällöissä voisit niitä käyttää?

# data[].attributes.body
Mihin sisältöihin selkokirjat sopivat?

• Miten olet käyttänyt jo selkokirjoja?

• Miten ja missä oppiaineen sisällöissä voisit niitä käyttää?

# data[].attributes.body
Mihin sisältöihin selkokirjat sopivat?

• Miten olet käyttänyt jo selkokirjoja?

• Miten ja missä oppiaineen sisällöissä voisit niitä käyttää?

# data[].attributes.body
a.       Lue ainakin yksi uudehko selkokirja. (Esim. Selkokeskus. Uudet selkokirjat TAI Selkoesite 2024–2025.)

b.       Tee siitä lyhyt tehtävävinkki: luokka-aste/kurssi, aihe,

tavoite, tehtävän ohjeet

TAI

Kuvaile, mihin jo olemassa olevaan tehtävään kirja sopii (kerro, mistä tehtävä löytyy).

# data[].attributes.body
Luin selkomukautuksen Rambo-kirjasta (Nadja Sumanen, selkomuk. Riikka Tuohimetsä). Ajattelin, että tavallisten kirjallisuustehtävien sijaan voisi kokeilla 9.-luokkalaisten kanssa lähestyä kirjaa nimenomaan kielen kannalta.

Kielenhuoltojakson ja –kertauksen jälkeen sopisi tutkimustehtävä, jossa tarkasteltaisiin selkokielen piirteitä esimerkkikatkelmien avulla. (Esim. selkoversiosta s. 28-31 ja vastaava kohta alkuperäisessä kirjassa on s. 30-33.)

Oppilaat saisivat tehtäväksi parin kanssa vertailla tekstejä ja tutkia niiden pohjalta selkokielen tunnuspiirteitä. Löytämiään havaintoja heidän tulee perustella esimerkein. Uskon, että 9.-luokkalaiset osaisivat tehdä havaintoja, koska esim. käsitteet virke, lause ja lausetyypit, lauseenvastikkeet, predikaatti ja murteet (selkoversiossa on sanojen “miä” ja “siun” tilalla tutummat “mie” ja “sinun”) on opeteltu. Särmä-sarjassa on käyty läpi myös kielen tyylipiirteitä sekä 8. että 9. luokalla.

# data[].attributes.body
En ole juurikaan käyttänyt selkokirjoja lukiossa. Joillekin heikoille lukijoille olen joskus ehdotellut selkokirjaa, mutta opiskelijat ovat pitäneet niitä noloina. Aion ryhdistäytyä asiassa!

# data[].attributes.body
b) Luin George Orwellin Eläinten vallankumouksen selkoversiona. Koulumme kirjastossa on muitakin klassikoita. Jakaisin 9. luokan oppilaat ryhmiin, jossa kukin oppilas lukee jonkin maailmankirjallisuuden klassikon selkoversiona. Lukemisen jälkeen valmisteltaisiin yhteinen esitys, jossa etsittäisiin esim. tietoa kirjailijasta, henkilöiden vaikutuksista toisiinsa, miljööstä, kirjan herättämistä ajatuksista, pää- ja sivuhenkilöistä, aiheesta, juonesta ja teemoista. Ryhmät pitäisivät esityksen.

Päivi Hopia, Waltterin koulu

# data[].attributes.body
Hanna-Kaisa Lahti/Sysmän yhteiskoulu

Luin selkoversion Atte Virolaisen ja Margareetta Häkkisen kirjoittamasta teoksesta Atte - selviytymisopas elämään. Teos on ilmestynyt toukokuussa -24 selkokielellä Riikka Tuohimetsän mukauttamana.

Kirja kertoo somelääkäri Atesta ja hänen elämästään lapsuudesta nykypäivään. Kirjan aiheena ovat erityisesti päihteet ja niihin liittyvät ongelmat, kuten lisääntyvä rikollisuus.

Aten tie on ollut vaikea lääkärin ammattiin ja hän kertoo paljon oman elämänsä haasteista.

Kirja sopisi esim. 9.luokkalaisille ja erityisesti S2-oppilaille tai heikommin lukeville kantasuomalaisille. Tai muuten vain heikosti motivoituneille lukijoille.

Tavoitteena olisi tutustua elämäkertaan ja pohtia, minkälaista Aten elämä on ollut ja mitä siitä voisi oppia. Oppia elämän vaikeuksista ja niistä selvitymisestä.

Luettaisiin ensin kirja ja sitten keskusteltaisiin seuraavista aiheista:

1) Millaisia olivat Aten lapsuus ja nuoruus?

2) Vertaa omaa elämääsi Aten elämään. Millaisia eroja tai yhtäläisyyksiä huomaat?

3) Mitä ammatteja Atella on? Mitä hän kertoo näistä ammateista?

4) Miten Atte sai käännettyä elämänsä paremmaksi ja valmistui kuin ihmeen kaupalla lääkäriksi?

5) Millaisia ohjeita Atte antaa nuorille esim. päihteiden käytöstä?

6) Mitä ajattelet Atesta ihmisenä? Onko hän mielestäsi hyvä esimerkki nuorille?

7) Vaikuttiko kirja sinuun? Mitkä olivat kirjan parhaimmat/huonoimmat kohdat.

Mitä opit kirjasta? Perustele.

8) Arvioi kirja kouluarvosanoilla 4-10. Minkä arvosanan antaisit kirjasta?

9)Miksi kirja on mielestäsi kirjoitettu? Kenen se pitäisi mielestäsi lukea?

Lopuksi voisi katsoa somesta vielä jonkin Aten videon, jotta henkilö tulisi vielä elävämmäksi oppilaille.

# data[].attributes.body
Luin Tuija Takalan selkomukautuksen Huojuva talo. Lisäsin kirjan jo lukemisen ja kuuntelemisen valinnaisen kirjalistalle, josta opiskelijat saavat valita luettavaa. (Kyseessä on ns. paikallinen S2-valinnainen.) Menossa olevalla kurssilla opiskelijat lukevat (selkokielisen) romaanin, kirjoittavat siitä lukupäiväkirjan ja pitävät kirjavinkkauksen.

Päivi Worku, Suomen Diakoniaopisto (Toimin äidinkielen ja S2:n opettajana pääasiassa sosiaali- ja terveys- sekä kasvatus- ja ohjausalalla.)

# data[].attributes.body
Luimme Anne Frankin päiväkirjan todella selkomukautettua versiota, ja se olikin tarpeen, sillä yli puolet luokasta ei tiennyt ko. henkilöstä saati hänen päiväkirjastaan mitään. Kirjan pystyy lukemaan helposti kaksoistunnin aikana siten, että luen kirjan esittelyosan ääneen, ja jätän noin puolet kirjasta opiskelijoiden luettavaksi ja yhdessä keskusteltavaksi ennen yhteistä loppukeskustelua. Jos aikaa jää, käymme vielä virtuaalimatkalla Amsterdamin Anne Frankin talossa, jolloin koko asia konkretisoituu lopullisesti. On ollut aika vaikuttava parituntinen amiksen opiskelijoiden kanssa.

# data[].attributes.body
Pia-Riitta Stenberg

Luin Anniina Mikalan Myrryksen Riikka Tuohimetsän selkomukauttamana. Tehtävä on tarkoitettu 8.lk genre-jaksolle. Tehtäviä löytyy lisää Lukemon tehtävistä (Pkt 2, s. 34)

ENNEN: Millainen kirjan tarina on kansikuvan perusteella? Keksi ja kirjoita kolme sanaselitystä myrrys-sanalle.

LUKEMISEN AIKANA: Mikä on kirjan genre? Mitä genren piirteitä löydät tarinasta? Kirjaa ne ylös.

JÄLKEEN: Kuvaile kirjan tapahtumien tasoja. Mikä kirjassa on faktaa, mikä fiktiota? Etsi lisätietoa Suomen mytologiasta. Mitä piirteitä tässä kirjassa esiintyy? Etsi tietoa karhuista kirjallisuudessa. Millaisena karhu niissä esiintyy? Piirrä/maalaa kirjan voimaeläin, karhu.

# data[].attributes.body
Luin Saakelin sieppauksen (Mikko With) selkoversion (Sanna-Leena Knuuttila) ja heräsi ajatus, että kirja sopisi hyvin ääneenluettavaksi yläkoulun S2-tunneille. Kirjassa on melko paljon vuoropuhelua, ja erityisesti ne olisivat mielekkäitä lukea ääneen. Kirjaa voitaisiin lukea myös sellaisten ryhmien kanssa, joissa on sekä S2-oppilaita ja äidinkieltä opiskelevia. Osa voisi lukea selkoversion, osa tavallisen. Välillä (esimerkiksi alkuun) myös opettaja voisi lukea ääneen. Jos lukuprojektissa edettäisiin yhtä tahtia, olisi otollista myös joissain herkullisissa tarinankäänteissä pysähtyä ja ennakoida, mitä seuraavaksi tulee tapahtumaan. Esimerkiksi kohtaus, jossa Uuno on menossa Iiriksen kanssa treffeille, voisi päättyä toisinkin, sieppauksen käänteistä puhumattakaan. Jotkin kohtaukset voisivat sopia myös dramatisoitaviksi.

# data[].attributes.body
Luin SELKOKIRJAT Käärme kainalossa ja Toisen maan tyttäret. Ensimmäisen tarinat sopisivat vaihtoehtonovelleiksi moniin kursseihin, koska ne ovat nopeasti luettavissa - urbaanitarinoiden tapaa. Ehkäpä lukion ÄI04:lle? Toisen maan tyttäret oli kivan nopealukuinen ja toi mieleen monet historialliset naiskirjailijat (esim. Enni Mustonen) ja heidän "naiset maailmalla" -linjansa.

Tutustuin Takalan mukautukseen Hain Sarvijumalasta sekä Telkänrannan &Vuorikurun TIETOKIRJAAn Millaista on olla eläin? Lisäksi pöydällä on Niemen&Häkkisen Et kävele yksin -nuorten romaani. Se on pituudeltaan varsin perusromaani, mutta iso fontti ja säemäisyys luovat nopealukuisuutta. Lisäksi nuorten suhde kiinnostanee. Sitä voisi varmaan lukea rinnakkain perusromaanin kanssa PROOSAA ANALYSOIDEN ja tarkkailla kerrontaa (ja typografiaa).

Koska en itse ole FANTASIAn tai PSYK.KAUHUn aktiivikuluttaja, niin sekä Käärme kainalossa että Sarvijumala ovat paikoittain "rasittavia" tästä näkökulmasta, mutta osa nuorista taitaa innostua juuri tästä outoudesta.

Juuri alkavalla ÄI02+03:lla ryhmissä voisi verrata kielinäytteinä normiversiota ja selkomukautusta. Luemme tietokirjoja, joten tuo Millaista on olla eläin? kävisi hitaammalle lukijalle. Nyt S2-opiskelijoita ei ole ryhmissä. ÄI04:lla proosarunon ja säeromaanin tarkastelu voisi olla nopeampaa kuin klassikkorunojen.

Kaiken kaikkiaan on ollut hieno havata, kuinka monenlaista SELKOLUETTAVAA on tarjolla. Lukiossa vain ei ensisijaisesti sitä tarjoile, koska moni ei selkoa tarvitse. Jos kirjaan tarttuminen tuntuu ylitsepääsemättömältä, näen kyllä hyödyksi itse kullekin lukea keveämmin uppoavaa, lyhyempää ja nykyaikaista tarjontaa.

Koulukirjastoissa perint. tarjotut Camus'n Sivullinen tai Kiannon Punainen viiva OVAT LYHYITÄ, mutta eivät helppoja.