# data[].attributes.body
1. Eiropas Savienības statistikas dati parāda, ka aptuveni viens no pieciem iedzīvotājiem (vai 21,7% no kopējās ES iedzīvotāju skaita) ir apdraudēts ar nabadzību vai sociālo atstumtību. Šī problēma ir īpaši izteikta dažās valstīs, piemēram, Grieķijā, Bulgārijā un Rumānijā.(Komunikācijas ģenerāldirektorāts, n.d.)

2. Saskaņā ar Eiropas Komisijas ziņojumu, 2019. gadā aptuveni 22,4% Eiropas iedzīvotāju dzīvo riska zonā, kurā pastāv iespēja nokļūt nabadzībā vai sociālajā izstumtībā.Atbilstoši šim rādītājam — 2010. gadā Eiropas Savienībā 116 miljoni cilvēku (23%) bija nabadzības vai sociālās atstumtības apdraudēti. (Murphy & Zimmer, n.d.)

3. Gandrīz 81 miljonam cilvēku (16,4% ES iedzīvotāju) un katram ceturtajam bērnam Eiropas Savienībā draud nabadzība zemo ienākumu dēļ.(Murphy & Zimmer, n.d.)

4. Augsts bezdarba līmenis var būt nabadzības avots. Dažas valstis Eiropā, piemēram, Grieķija, Spānija un Itālija, cieš no augsta bezdarba līmeņa, kas var veicināt nabadzību un sociālo nevienlīdzību.(Eiropas Parlaments, 2023)

5. Pēc Eiropas Komisijas datiem, nabadzības risks dažādās Eiropas valstīs ir atšķirīgs. Piemēram, 2019. gadā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam visvairāk pakļauti bija Bulgārijas, Latvijas un Rumānijas iedzīvotāji, savukārt vismazāk riskēja Nīderlandes, Īrijas un Āustrijas iedzīvotāji.(Archive:Income Poverty Statistics/Lv,” n.d.)

6. Nabadzības mērķi un kritēriji: Eiropas valstīs nabadzība tiek parasti definēta, izmantojot relatīvo nabadzības mērķi, kas norāda uz to, ka cilvēki dzīvo zem noteiktā ienākumu sliekšņa salīdzinājumā ar valsts vidējo ienākumu līmeni. Piemēram, Eiropas Savienības nabadzības robeža tiek noteikta kā 60% no valsts vidējās ienākumu līdzības. https://www.lm.gov.lv/sites/lm/files/content/gala_zinojums_4_izvertejums.pdf

# data[].attributes.body
1) Izglītības pieejamība: Valstīm un pašvaldībām ir jāinvestē izglītības sistēmā, lai nodrošinātu visiem iedzīvotājiem piekļuvi kvalitatīvai izglītībai.

2)Sociālā aizsardzība: Valstīm sadarbojoties ar sociāliem un nodarbinātības dienestiem ir jāizveido efektīvu sociālās aizsardzības sistēmu, kas palīdzētu maznodrošinātajiem iedzīvotājiem.

3)Tirgus pieeja: Valstīm sadarbojoties ar bankām un privāto sektoru(uzņēmējiem) ir jāveicina uzņēmējdarbību un investīcijas, lai radītu darbavietas un veicinātu ekonomisko izaugsmi.

# data[].attributes.headline
Kā Rietumeiropas valstis var mazināt nabadzību?

# data[].attributes.subject
Kā Rietumeiropas valstis var mazināt nabadzību?

# data[].attributes.body
1)Investīcijas ne vienmēr garantē augstu izglītības kvalitāti. Nepietiekama apmācība, vecs mācību saturs vai nekvalificēti pedagogi var ietekmēt izglītības efektivitāti.

2)Pastāvīgas sociālās aizsardzības sistēmas uzturēšana var būt dārga valsts budžetam. Palielinot izdevumus sociālajai aizsardzībai, var rasties finansiālas grūtības valstī. Daži cilvēki var kļūt atkarīgi no sociālās palīdzības, neveicot pietiekamus centienus paši uzlabot savu situāciju. Daži cilvēki var izvairīties no sociālās palīdzības saņemšanas, jo tas var radīt sabiedrības stigmatizāciju jeb aizspriedumus.

3)Ja sadarbība nav pienācīgi regulēta, var rasties problēmas saistībā ar korupciju, krāpšanu un citiem nelikumīgiem darījumiem. Pārāk liela atkarība no privātā sektora un bankām var radīt finanšu nestabilitāti valstīs. Ja uzņēmējiem trūkst nepieciešamās izglītības un apmācības, viņi var saskarties ar grūtībām uzņēmējdarbības veidošanā un vadīšanā.

# data[].attributes.body
1) Nabadzība Eiropas valstīs ir bieži sastopama problēma, tās izpausme, iemesli un veicinošie faktori ir atšķirīgi no valsts politikas, ģeogrāfiskā stāvokļa un dažadiem citiem valstiskiem faktoriem .

2) Veicināt un attīstīt sociālo aizsardzību starpvalstu komunikācijās un attiecībās ir būtisks elements, kas palīdz maznodrošinātajiem iedzīvotājiem Eiropā. Tomēr daudzām valstīm vēl joprojām trūkst efektīvu un taisnīgu sociālās aizsardzības sistēmu. Nepieciešama plašāka sadarbība starp sociālajiem un nodarbinātības dienestiem, lai nodrošinātu pieejamu un visaptverošu atbalstu tiem, kas visvairāk to vajag. Tas prasa arī resursu piešķiršanu un politisko gribu, lai risinātu šo problēmu visās valstīs.

3)Lai cīnītos pret nabadzību, nepieciešama gan valdību politiskā griba un resursi, gan sabiedrības iesaistīšanās un solidaritāte. Nepieciešams laiks lai problēmu risināšanai būtu efektīvi panākumi.

4) Neskatoties uz to, ka arī Rietumeiropas valstīs ir sastopama nabadzība, salīdzinājumā ar citām Eiropas valstīm, šajās valsīs ir labāks dzīvošanas līmenis, tāpēc cilvēki izvēlas doties strādāt, dzīvot , mācīties tieši uz šīm valstīm lai sasniegtu labākus dzīvošanas apstākļus.

# data[].attributes.body
1)Pieejama izglītība ļauj visiem iedzīvotājiem attīstīt savas prasmes un potenciālu. Iedzīvotāji ar izglītību ir labāk sagatavoti darba tirgum. Tas veicina ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju. Izglītība ļauj cilvēkiem izkļūt no nabadzības, jo viņi var iegūt kvalifikāciju un labākas darba iespējas.

2)Sociālā aizsardzība nodrošina finansiālu atbalstu cilvēkiem, kuriem ir zems ienākums vai kuriem ir grūtības atrast darbu. Tas palīdz mazināt nabadzību un veicina vienlīdzību. Sociālā aizsardzība palīdz uzturēt dzīves līmeni un nodrošina finansiālu drošību, kas nozīmē labvēlīgus apstākļus, lai cilvēks varētu strādāt. Sociālā aizsardzība ietver veselības aprūpes pakalpojumus, piemēram, bezmaksas ārstēšanu, zobārstniecību un medikamentus. Tas uzlabo iedzīvotāju veselību un produktivitāti.

3)Ja uzņēmējiem ir labvēlīgi apstākļi, viņi var izveidot jaunus uzņēmumus, kas radīs darbavietas. Investīcijas uzņēmējdarbībā veicina inovācijas un jaunu produktu attīstību. Uzņēmējdarbība veicina konkurētspēju, kas ir būtisks faktors ekonomiskajā attīstībā. Investīcijas uzņēmējdarbībā veicina ienākumu pieaugumu un valsts ekonomikas izaugsmi.