# data[].attributes.body
Muzeul

# data[].attributes.body
Statuia B.Gabor

# data[].attributes.body
110 000 euro😂😂😂

# data[].attributes.body
Gașca de la IRUM

# data[].attributes.body
🐴 IRUM 🚜

# data[].attributes.body
În vizită la ... 🚜 IRUM 🚜

# data[].attributes.body
Cu zâmbetul pe buze la Jelna 🍷

# data[].attributes.body
Prin vapori...

# data[].attributes.body
Final boss :

# data[].attributes.body
Shimi shimi ia shimi ya shimi ya,ouuu la la laaa

# data[].attributes.body
Confuzie

# data[].attributes.body
Rușine

# data[].attributes.body
Dezgust

# data[].attributes.body
Teamă

# data[].attributes.body
Furie

# data[].attributes.body
Bucurie

# data[].attributes.body
Tristețe

# data[].attributes.body
Supărare

# data[].attributes.body
Uimire

# data[].attributes.body
Lucrările de construcție coordonate de echipa formată din arhitecții Constantin Săvescu, Vladimir Slavu, Mihaela Savu și Aurel Sârbu au fost finalizate în anul 1973, când proiectului și echipei de arhitecți li s-a conferit Premiul Uniunii Arhitecților din România.

# data[].attributes.body
Aici se desfășurau zidurile unei vechi biserici, construită la mijlocul secolului al XVIII-lea de călugării franciscani reîntorși în oraș.

# data[].attributes.body
Sunt un pasaj cu 70 de trepte construit în anul 1902 din andezit de Stânceni, după planurile arhitectului Pál Soós.

# data[].attributes.body
Cu câțiva ani înainte, pe amplasamentul casei, în așa numita Piață Mică (astăzi Piața Petöfi), se afla un han care decăzuse cu timpul din cauza mutării activității comerciale a orașului în Piața Mare (actuala Piață a Trandafirilor).

# data[].attributes.body
Condițiile politice ale momentului permiteau ridicarea bisericii în centrul istoric al orașului. Astfel, locul de amplasare ales este extremitatea nordică a Pieței Trandafirilor, unde în trecut se afla fântâna cântătoare a lui Bodor Péter

# data[].attributes.body
La primul etaj se află Sala Oglinzilor, destinată muzicii de cameră și reuniunilor de diverse tipuri. Etajul al doilea adăpostește sala mică de spectacole și săli destinate Muzeului de Istorie. La ultimul etaj se desfășoară sălile Muzeului de Artă, un spațiu care inițial nu fusese destinat unui muzeu ci unei școli de artă care a funcționat în perioada interbelică sub directoratul pictorului Aurel Ciupe.

# data[].attributes.body
La 29 aprilie 1616, prin hotărârea Principelui Transilvaniei și ca semn al recunoașterii vitejiei și credinței locuitorilor săi, așezarea a fost declarată oraș liber regesc.Prin aceeași diplomă, emisă de Principe în Dieta de la Alba Iulia, s-a hotărât ca orașul să primească denumirea de Târgu Mureș.

# data[].attributes.body
Acest simbol al târgumureșenilor a fost realizat de un bătrân ceasornicar de pe strada Călărașilor. Mecanismul realizat de acesta este unul destul de simplu, fiind un releu de timp, câteva arcuri, o pârghie care acționează limbile ceasului și o cutie de lemn în care era instalată toată mașina mecanismului.

# data[].attributes.body
Între 1759 și 1772 contele Toldalagi László și soția sa Wass Katalina ridică la Tîrgu-Mureș, pe proprietatea lor învecinată mănăstirii franciscane din Piața Trandafirilor, cea mai frumoasă și mai reprezentativă construcție pentru barocul târgumureșean.

# data[].attributes.body
Între 1759 și 1772 contele Toldalagi László și soția sa Wass Katalina ridică la Tîrgu-Mureș, pe proprietatea lor învecinată mănăstirii franciscane din Piața Trandafirilor, cea mai frumoasă și mai reprezentativă construcție pentru barocul târgumureșean.

# data[].attributes.body
Acest simbol al târgumureșenilor a fost realizat de un bătrân ceasornicar de pe strada Călărașilor. Mecanismul realizat de acesta este unul destul de simplu, fiind un releu de timp, câteva arcuri, o pârghie care acționează limbile ceasului și o cutie de lemn în care era instalată toată mașina mecanismului.