# data[].attributes.attachment_caption
U ovom performansu nepomično je stajala 6 sati, dopuštajući publici da s njom radi što god želi, koristeći 72 predmeta (ružu, ogledalo, nož... ) Rekla je: „Ja sam objekt. Preuzimate potpunu odgovornost.“

# data[].attributes.body
Za nju sloboda znači izlaganje, ranjivost i preuzimanje potpune odgovornosti za vlastito tijelo i um. Kroz svoje performanse testira granice fizičke i psihičke izdržljivosti jer za nju, tek kad se pomaknu granice, dolazi sloboda.

Ovaj rad prikazuje krajnju ranjivost – odricanje kontrole nad vlastitim tijelom.

Prikazuje samopredaju - izazivanje društva da se suoči sa sobom.

Performans otkriva koliko brzo sloboda drugoga može postati prijetnja – kako se publika transformira kad nema posljedica.

Po filozofiji egzistencijalizma sloboda dolazi iz izbora i vlastitog autentičnog života, bez bijega od odgovornosti, a performans M. Abramović to provodi, jer njezina umjetnost je čin izbora, život u istini, bez maski, bez iluzija.

Lara Matajić, Petra Musil

# data[].attributes.headline
Jean - Michel Basquiat: Bez naziva (Lubanja), 1981.

# data[].attributes.subject
Jean - Michel Basquiat: Bez naziva (Lubanja), 1981.

# data[].attributes.body
Basquiatova sloboda ne postoji izvan njegove boli, njegovog identiteta i svijesti o društvenoj nepravdi. Njegove slike su akcija oslobođenja – svaki potez kistom, svaki ispisani tekst, svaka deformirana figura odraz su njegovog pokušaja da ostane autentičan u svijetu koji ga je pokušavao ukalupiti. Njegova umjetnost je bila način da preživi, da progovori i da ne bude zaboravljen. Njegova sloboda nije apstraktan ideal, već egzistencijalna potreba jer biti slobodan znači imati moć da izraziš svoju stvarnost bez maski.

Egzistencijalistička misao Jean Paul Sartra da pojedinci definiraju vlastitu bit kroz djelovanje može se povezati s Basquiatovim korištenjem umjetnosti kao sredstva afirmacije slobode i vlastitog smisla.

Janjiš i Kapraljević

# data[].attributes.headline
DAMIEN HIRST: Fizička nemogućnost smrti u umu nekog živog (1992.)

# data[].attributes.subject
DAMIEN HIRST: Fizička nemogućnost smrti u umu nekog živog (1992.)

# data[].attributes.body
Smatramo da umjetnik kroz teme smrti, raspadanja, religije i tržišta propitkuje individualnu i grupnu slobodu.

Filozof Martin Heidegger smatra da biti sloboda znači prihvatiti svoju smrtnost. A u ovom i sličnim djelima Damien Hirst tjera gledatelja da se suoče sa strahom od smrti i na taj način oslobode.

Također, za njega je sloboda da se izrazi bez cenzure. Umjetnička sloboda znači mu mogućnost izražavanja i najradikalnijih ideja bez obzira na društvenu prihvatljivost.

# data[].attributes.headline
B. Kruger: Your body is a battleground, 1989.

# data[].attributes.subject
B. Kruger: Your body is a battleground, 1989.

# data[].attributes.body
Koristi se grafički dizajn, crno-bijele fotografije i izreke (obično bijeli tekst na crvenoj podlozi) kako bi se izazvala gledateljevo preispitivanje vlastite uloge u sustavu moći i kontrole. Predstavlja slobodu kao intelektualni čin otpora jer odbacuje "istine" i stvara novi identitet.

K. Miličević, M. Syniuk

# data[].attributes.attachment_caption
Svi njegovi radove govore o slobodi - izražavanja, seksualnosti, uma i tijela.

# data[].attributes.body
Jean-Paul Sartre govori da je sloboda radikalna i neizbježna i da je čovjek osuđen na slobodu jer u svakom trenutku mora raditi izbore. Na djelu, djevojčica pušta balon koji se može tumačiti kao simbok ljubavi, djetinjstva, nevinosti, nade. To je njen izbor i time sloboda.

I. Matić, M. Kovačević

# data[].attributes.attachment_caption
Haring otvoreno podržava pokret oslobođenja, predvođen Nelsonom Mandelom.

# data[].attributes.headline
Keith Haring, Free South Africa, litografija, 1985.

# data[].attributes.subject
Keith Haring, Free South Africa, litografija, 1985.

# data[].attributes.body
1. Jean-Paul Sartre tvrdi da je čovjek osuđen na slobodu i da nema izgovora za pasivnost jer sloboda nosi odgovornost djelovanja. K. Haring već zauzima stav i u skladu s njim djeluje.

2. Prikazuje se sloboda kao aktivan čin: sloboda mišljenja kroz jasnu osudu apartheida, sloboda izraza kroz grafički direktan jezik, solidarnost kroz podršku globalnim borbama i sloboda djelovanja kroz umjetnost kao sredstvo borbe

F. Filić i F. Jugović

# data[].attributes.headline
Cindy Sherman: Untitled Film Stills 21 (1977–1980)

# data[].attributes.subject
Cindy Sherman: Untitled Film Stills 21 (1977–1980)

# data[].attributes.body
filozofija slobode - oslobađanje od zadanih društvenih pozicija = postaje stereotipni ženski lik iz masovnih medija - demonstrira da su te uloge odglumljene,a ne prirodne

ostvaruje slobodu manipuliranjem značenjima

Beauvoir: "Ženom se ne rađa, već se njome postaje." - C. Sherman pokazuje da identiteti nisu urođeni, nego nametnuti kulturnim konstukcijama

A. Novak, A. Kuzmanović

# data[].attributes.attachment_caption
Jedna instalacija je tradicionalni kineski zmaj koji simbolizira slobodu izražavanja, ali je ograničen zatvorenim prostorom, a instalacija Trace prikazuje portrete političkih zatvorenika izrađene od lego kockica, naglašavajući važnost individualne slobode i otpora prema nepravdi. 

# data[].attributes.headline
AI WEIWEI: Ai Weiwei on Alcatraz (2014–2015)

# data[].attributes.subject
AI WEIWEI: Ai Weiwei on Alcatraz (2014–2015)

# data[].attributes.body
pretvorio zatvor u prostor za dijalog o tome kako se definira sloboda, pravda i osobna odgovornost

K. Mišić, K. Lisec

# data[].attributes.headline
Anselm Kiefer: The Renowned Orders of the Night, 1997.

# data[].attributes.subject
Anselm Kiefer: The Renowned Orders of the Night, 1997.

# data[].attributes.body
inspiracija: Emmanuel Kant - "Zvjezdano nebo nada mnom i moralni zakon u meni"

povezivanje vanjskog svijeta s moralnom sviješću

sloboda je rezultat racionalnog promišljanja i morala

autoportret kao usamljena figuru koja leži na suhom, ispucalom tlu ispod golemog zvjezdanog neba

Martin Heidegger - bivanje

tvrdi da čovjek ostvaruje autentičnost i slobodu kroz suočavanje s vlastitom egzistencijom i smrću, a figura ležeći pod zvjezdanim nebom simbolizira suočavanje i potragu za smislom

M. Martinović i G. Lukić

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiefer A. The Renowned Orders of the Night

# data[].attributes.body
Skulptura se sastoji od komada obojanog aluminija, stvarajući iluziju plastelina.

Jeff Koons koristi se dječjom igrom koja može simbolizirati kreativnost, slobodu izražavanja i nesputanu maštu. U djelu ona može biti ironija na slobodu u kojoj se ne smije ništa dotaknuti (igra za odrasle u muzeju) i može biti slavlje nove estetike gdje trivijalno može postati uzvišeno.

Po Jeanu Baudrillard ljudi su zamijenili stvarnost s njenom hiperrealnom kopijom. Po tome ova skulptura je lažni, savršeni, monumentalni plastelin izrađen od aluminija, a sloboda je samo vizualna i površinska, jer je prava igra je zamijenjena simulacijom stvarne igre (simulakrum).

M. Aračić, L. Pavković

# data[].attributes.headline
Primjer: Joseph Beuys, I like America and America likes me, 1974.

# data[].attributes.subject
Primjer: Joseph Beuys, I like America and America likes me, 1974.

# data[].attributes.body
Beuys je sletio u New York, ne stupivši nogom na američko tlo, već je odmah prevezen ambulantnim vozilom u galeriju (izolira se). Proveo je tri dana zatvoren u prostoru s kojotom (divlji simbol Amerike), koristeći filc i štapove (simboli iscjeljenja i vođenja), u prostoru pokrivenom novinskim papirom. Na kraju, napustio je Ameriku na isti način, bez “doticaja” s vanjskim svijetom.

Njegova interpretacija slobode je pod utjecajem R. Steinera koji tvrdi da čovjek postaje istinski slobodan kad razvije individualnu moralnu intuiciju i djeluje iznutra, a ne iz vanjskih normi. Za Beuysa je sloboda unutrašnja imaginacija, volja i odgovornost za društvo.

Kroz performans s kojotom, Beuys pokušava iscijeliti duhovne rane Amerike — rat, kolonizaciju, potiskivanje domorodačkih identiteta, gubitak povezanosti s prirodom.

E. Grgić

# data[].attributes.attachment_link.title
Beuys J., I like America and America likes me 1