# data[].attributes.body
Fokus på sprog, der understøtter tryghed og deltagelsesmuligheder. En fælles opgave for forældre og skole. Fokus på deltagelsesmuligheder i den hele skoledag: pauser, timer, SFO, udeskole mm

# data[].attributes.body
Fokus på åben dialog. Allerede ved opstart skal det være tydeligt at der er en forventning om forældredeltagelse. Jo mere personalet ved jo nemmere er det at være nærværende og føle sig kompetent for det enkelte barn. Det er vigtigt at forældre deler relevante informationer om barnet og omvendt. Det skal også være tydeligt at der er plads til alle former for familie sammensætninger og at personalet er åben for barnets vigtige voksne uanset om det er far og mor - mor og mormor - far og bonus voksen eller noget helt 4.

# data[].attributes.body
Drøftelse af hvad er inddragelse og medbestemmelse?

Hvornår er det et vilkår og og hvornår er det meningsfyldt at inddrage?

Ved børnene hvornår de er inddraget?

Hvordan får vi lokalsamfundet mere i spil?

Obs juniormesterlære dannelse ift ansvar.

Trivselsdrøftelsen er den på rette vej? Hvordan håndterer vi medbestemmelse og inddragelse ift dette?

Facilitering af forældremøder/drøftelser

Elevstyret skole-hjemsamtale - medansvar for egen læring

# data[].attributes.body
Samme pointe som under tema 2 om forberedelsestid. Så kan nærværet med børnene prioriteres.

# data[].attributes.body
Lillevang klynge

At alle har et tilhørsforhold til en eller flere grupper børn fx stuer, store grupper

Medbestemmelse over hvad der laves i fællesskaberne giver tryghed og forståelse af fællesskabet

Det er vigtigt at formidle det arbejde som der laves i børnehaven ift fællesskaber til forældre gruppen

At man hilser på hinanden når man kommer og går

# data[].attributes.body
1. Fokus på leg generelt med initiativ med “Legepaletten” gennem 2024 og starten af 2025

2. Begrundelsen for de forskellige lege og hvordan læringen kan komme gennem leg (science, farver, sprog, motorik). Kommunikeret til forældre gennem AULA for at bringe læringen hjem i stuerne. Stor fokus på forældreinddragelsen.

3. Temaer fra de forskellige måneder/perioder. Kombination mellem krea, sange, hverdag for at uddanne om hverdagen og ting.

# data[].attributes.body
Fokus: Leg = læring i denne alder. Legende tilgang til læringen. Lege- og læringsmiljø. Lynge legestue trænger til at få fysiske læringsmiljøer indendørs. Tænk lidt ud af boksen.

Udfoldelse: være på gulvet blandt børnene. Leder lidt op til den første del med legestuen. Udforskning af muligheder. Ændre deres "miljø" i løbet af dagen. Gribe børnenes nysgerrighed.

Forældreperspektiver: fortæl om dagen, så forældrene kan tilpasse sig deres dagligdag. Små temaer, inddrage forældrene ift. hvad har barnet været optaget af?

# data[].attributes.body
Samarbejder med plejehjem, musikskole, Frivillige for integration mv.

Understøt den åbne skole

# data[].attributes.body
Hjælp fra bestyrelsen til rekruttering af kompetente medarbejdere, f.eks. film eller deling i netværk.

# data[].attributes.body
Mange uddannede voksne - også kunne ansatte kompetente personale

Arbejde med at lyse på det der virker

Bedre ressourcer til at hjælpe børn i vanskeligheder - hurtigere arbejdsgange - relevante tilbud

En familie en indgang

Tydelig hvem er tovholder på sagerne

Hurtigere arbejdsgange når elever er i vanskeligheder

Udredningsgaranti -hvad gør vi i

venteperioden

Sikre efteruddannelse

De små skal have de samme voksne

Ikke for mange voksenskift

# data[].attributes.body
Mange eksterne samarbejder

Ex. Samarbejde med Lynge Plejecenter og 7. Kl.

Samarbejde med AG

Involvering af elevrådene.

Ex. Mobilpolitik, legepatruljer, venskabsklasser m.v.

At gøre eleverne “Verdensvendt”

Erasmus projekter - som på RV

Venskabsklasser i andre byer, andre lander

# data[].attributes.body
Børn og unge har i dag en høj grad af medbestemmelse i eget liv. Vigtigt, at have fokus på at børn man udvikler sig i kontekst til andre børn og det brede fællesskab. Italesæt “vi’et” og understøt med aktiviter

# data[].attributes.body
Børnefællesskaber er fleksible og opstår både i det planlagte, i rutiner og både i det store og det små.

Fællesskaber er ikke nødvendigvis alderopdeling.

Børnegrupper på tværs af interesser, alder og kompetencer.

Børn skal føle sig set og hørt, føle at de savner en i fællesskabet hvis en mangler. Føle sig savnet.

Forældrebestyrelsen bakker op om et forældrefællesskab. Arrangementer hvor man lære hinanden at kende.

legeaftaler - kom og vær med på legepladsen

Hilse på hinanden

# data[].attributes.body
Når vi lykkes godt i relationen, så kan vi skabe udviklende øjeblikke af nærvær - også selvom vi skal guide eller korrigere barnets adfærd.

# data[].attributes.body
Skolen som certificeret UNICEF Rettighedsskole understøtter temaet bredt.

# data[].attributes.body
Bestyrelsen lytter aktivt skolens demokratiske fora, elever, medarbejdere, kontaktforældre

# data[].attributes.body
SB kan støtte op med kommunikation

# data[].attributes.body
Vi vil gerne se, at eleverne i hverdagen har adgang til forskellige typer af fælleskaber, såvel faglige, sociale og interesse båret fællesskaber.

# data[].attributes.body
Det betyder alt. Der er helt afgørende i forhold til alle dem som vi samarbejder med. SKB og ledelse vil se på princip om kommunikation, for at sætte fokus på anerkendelse, nysgerrighed mm mellem alle skolens parter.

# data[].attributes.body
Hverdagen: F.eks hvis et barn har det svært, så tilpasse sig dagligdagen. Venner, måske også i legestuen. Dyrke fællesskabet og venskabet. Tættere fællesskab når man er så få. Alderen spiller også en rolle. Hele gruppen er altid med.

Pejlemærker: Dyrke endnu mere fællesskabet. Ikke dine og mine børn, men vores børn. Små justeringer der kan skrues på hele tiden.

Understøtter: bondegården. Forældresammenholdet. Forældremødet

# data[].attributes.body
Man kan se børn som laver meget andet i skolen i dag-stillesiddende undervisning.

Gode rutiner som understøtter det varierede. Forudsigelighed og eventyr side om side.

Systematisk arbejde med understøttelse af rammerne. Fx plads i skoleskemaet, materialer såsom makerspace, piberensere mm, bøger, bevægelse

Formidlingsopgave ift. hvad uv er i dag til forældre. Hvad er læring i det vi gør i 2025. Drøftelse i bestyrelsen.

Lærerrollen forandret ift at være vejleder ikke ekspert.

# data[].attributes.body
1. Opdeling af børnene i mindre grupper for at sørge for at de mødes der hvor de er både aldersmæssigt og behovsmæssigt.

2. Finde match mellem børnene for at skabe trygge fællesskaber

Bestyrelsens arbejde er her vigtigt at der fra bestyrelsens side er transparens:

1. Støtte op om sociale arrangementer

2. Transparens ift. drøftelser i bestyrelsen og baggrunden for hvorfor og hvordan børnene inddeles i dagligdagen og skaber bånd mellem børnene

3. Nyt initiativ: Nyhedsbrev fra bestyrelsen om hvad der ellers arbejdes med udover mødereferater

# data[].attributes.body
Virksomhedssamarbejde for de store elever

Praktik

JML

Idrætsforeninger - Brede idræt er vigtigt

Få fællesskaber udenfor skolen

Trække læring i andre fællesskaber end på skolen

Naturfagsundervisning på svinefarmen i Lynge

Besøg på det lokale vandværk

Klubben en vigtig brik i at understøtte lokale aktiviteter - også kan hjælpe de børn og unge der har svært ved selv at finde fællesskaber

Skolevalg med besøg af lokal politikker

Godt samarbejde med Kvickly

Klassekampen og skolecup skal fortsætte

Undervisningsforløb fra Mungo park

Godt samarbejde med Allerød bib.

# data[].attributes.body
Lillevang klyngen

For at have nærværende og kompetente voksne omkring børnene er det vigtigt at vi sikre at vi har NOK og UDDANNEDE voksne. Så vi skal sikre en god nummering og en god fordeling af uddannede pædagoger vs ikke udannede.

Sikre god efteruddannelse

Overveje hvordan vi bedst bruger vores uddannede ressourcer

Vi har rigtig mange medarbejdere som har rigtig gode relationelle kompetencer bliver nødt til at have et miljø hvor de kan bruge dem - pressede arbejdssituationer grundet får få ressourcer kan påvirke kompetencerne

# data[].attributes.body
Oprigtig interesserede i barnet

Åben og imødekommende kropssprog

Voksne der kender børnegruppen - kender barnet og familien

Justere sig i forhold barnet

De ansatte er forpligtiget til at være opsøgende

Når barnet er der hjemme er det en stjerne i børnehuset er barnet en del af et stjernebillede. Det skal alle bakke op om

Forældrefolder og drøftelser om de gode løsninger

Personalet skal have fornemmelse for mennesker og når de har det og er nysgerrig på andre er det er godt afsæt for relationen.

En opmærksomhed på hvordan vi taler om andre (børn) hjemme. Understøtte de gode historier.

# data[].attributes.body
Varierende undervisning

Bevægelse i undervisningen

Skolehaver

Udeprojekter

Ekskursioner

Eksperimenterende undervisning

Fortællingen

Makerspace

Dilemma: Fortsat fokus på karakterer og prøvekrav over for en legende lærings i udskolingen

Ekskursioner - Experimentariet, Zoo

Genindføre lejrskole?

Samarbejder med Musikskolen, AG, Vestre Hus.

Måske mere projektbaseret undervisning?

Hvordan arbejder vi mere med elevmedbestemmelse og elevindflydelse?

# data[].attributes.body
Vigtigt med systematisk og ekstra opmærksomhed på de børn, der ikke er udadvendte og/eller sprogligt stærke, så de også får oplevelser af medbestemmelse.

# data[].attributes.body
Indirekte medbestemmelse - hvor voksenstyrede aktiviteter bygger videre på børnenes lege - kan også italesættes som at børnene fik en god idé, som vi nu alle bruger. Det øger børnenes oplevelse af at have i stemme i forhold til deres hverdag (og er ressourceorienteret)

# data[].attributes.body
Leg som udtryk og betydning er forskellig på børenenes forskellige udviklingstrin. Opmærksomhed i tilrettelæggelsen aktiviteter

# data[].attributes.body
Temaet er vigtig for følelsen for barnet om at være inddraget i beslutningen om hvad vi skal lave i dag eller bare blive hørt.

At genkende følelsen af IKKE at være inddraget i en beslutning og turde efterspørge inddragelsen. At være okay med at få et nej

# data[].attributes.body
Fortsat brug på at italesætte med børnene, når de har været med til at bestemme noget. Det øger bevidstheden til dem.

# data[].attributes.body
Vi har en ambition om at arbejde med frivillighed i nærmiljøet igennem vores nye valgfag i 8-9klasse og i udskolingens praktik. Forstå verden omkring dig.

Inddragelse af børnene i vores udeskoleforløb.

Vi bevæger os ud i samfundet omkring os særligt igennem vores udeskole.

# data[].attributes.body
Skoledagen kan se forskellig ud i fx 1 klasse. Differentiering.

Fysisk indretning

Systematisk skabe deltagelse fx møde børn forskelligt fysisk og socialt samt læringsmæssigt.

Relationen på plads.

Børnene skal føle sig som en del af fællesskaber, som kan være forskellige.

Arbejde med mangfoldighed i klasserne med børn og forældre.

Lave dagligdagssituationener som understøtter deltagelse fx venskabsklasser, legepatruljer på tværs af alder, interesser mm

Undervisning/læringsmiljøer tilpasses gruppen/den enkelte.

Fokus på nærmeste udviklingszone.

# data[].attributes.body
Gode relationelle kompetencer handler i hverdagen om at gøre sig tilgængelig i samspillet og kommunikationen med omgivelserne på en positiv måde.

Bestyrelsen skal i sit arbejde holde fokus på at skolen ikke må skærme eleverne for meget. Den store opgave er, at eleverne skal kunne begå sig i samfundet og mestre eget liv og skolen skal tilbyde rammer, hvor de får mulighed for at øve sig.

# data[].attributes.body
Hytteturen

Lejrskolen

Venskabsklasser

Tilbyde andre fællesskaber

# data[].attributes.body
Venskabsklasser der fungerer

Trygge klassefællesskaber

Flexuger - der fungerer

Trivsels- og klassemålinger

Elevsamtaler

# data[].attributes.body
De relationelle kompetencer hos medarbejderne skal skabe tryghed hos børnene, men også for forældrene. For bestyrelse er dette sat op som den allervigtigste opgave at skabe tryghed, da dette giver børn der er nysgerrige på tilværelsen.

Med stigende børnetal er udfordringerne at skabe luft og rum til at medarbejderne har tid til at give børnene den tryghed:

1. Mangel på pædagogiske ledere i Lyngeklyngen grundet mange lokationer

2. Mængden af pædagoger vs. medhjælpere (62% medhjælpere). Fokus på flere pædagoger på lang sigt. Skrøbelighed for konstant at have kompetente voksne omkring børnene.

3. Stort fokus på at oplære og uddanne medhjælpere til at have fokus på baggrunden for hvorfor dagligdagen er som den er og at skabe den trygge hverdag.

# data[].attributes.body
Relationelle kompetencer: det betyder alt. De skal kunne se børnene i børnehøjde. Se og anerkende dem. Det er fundamentet for at være dagplejer. Essentielt for at kunne arbejde med mennesker. Børnene skal føle sig set, hørt og anerkendt. Samarbejdet med kollegaerne spiller også en rolle. Kommunikerer med hinanden.

Opmærksomheder: som dagpleje er vi heldige at allerede have det her. Forståelse også i forældreregi.

# data[].attributes.body
Lillevang klyngen

Udnytte de ressourcer der er i lokal området fx hallen, biblioteket, musikskolen, natur/skov. Bruge offentlig transport og besøge lokale indkøbsmuligheder til at købe små enkelte ting der skal bruges i børnehaven fx karsefrø til påske

Lade de større børn besøge de andre institutioner og se andre børn og børnehaver

Lade børnene være med til at bestemme hvilke retter køkkenet skal servere fx om fredagen, hvilke sange der skal synges til fællessang, hvilke borde der skal åbnes om morgenen fx perle, tegne, læse bog

# data[].attributes.body
Pejlemærker: det gode første møde med skolestartsforældre og ved alle vores forældremøder. Bestyrelsen deltager på vores forældremøder.

# data[].attributes.body
Bestyrelsen har understøttet temaet i det nyligt redigerede værdiregelsæt og ordensreglement.

# data[].attributes.body
Langsommelig pædagogik. At vi tillader at børnene ikke er klar til at blive taget ud af en leg eller blive sat til at lege en bestemt leg, på et bestemt tidspunkt.

# data[].attributes.body
Børnene oplever det via tematisk undervisning med udsyn og møde på tværs af klasser og årgange

# data[].attributes.body
Vigtigt at have fokus på at kommunikere aktivt om leg til forældrene. Vi har ikke “bare” været på legepladsen. Vi har måske lært at vente på tur ved gyngen eller fundet en myretue eller noget andet.

# data[].attributes.body
Temadage; krible-krable, plantedage osv. Del på AULA hvordan, hvornår, historier. På en kalender, fysisk hængt op i institutionen. Kan også bruges i forældre-inddragelsen og at fortsætte legen derhjemme og evt. kunne fortsætte det dagene efter. Også vigtigt for forældre ift. det trivielle spørgsmål: hvad har du lavet i dag?

# data[].attributes.body
Lillevang Skole rummer centeklasser, modtageklasser, gruppeordning og en divers børnegruppen på almenområdet. Skolen/bestyrelse har fokus på at alle skal være en del af det store fællesskab og børnene oplever i praksis mangfoldigheden

# data[].attributes.body
Rammesat struktur til forberedelse, så man ikke går fra, når børnene leger - der skal være fokus på at understøtte legen.

# data[].attributes.body
Makerspace også i den daglige undervisning

Projektorienteret læring

Temauger

Læringsrum invitere til leg

Invitere forældre ind i læringsrum

Forældrebank

Udendørsområder skal give plads til undervisning

Udeskole

Tilbud i pauserne med legende tilgang

Bruge naturen

God til at dele gode ideer

Hente inspiration udefra

Fokus på variationen i læringen

# data[].attributes.body
Intuitivt fokus på leg og læring i dagtilbud. Vigtigt at sikre at også nye, uuddannede medarbejdere forstå sammenhængen. Vigtigt at have en god evalueringskultur, hvor der er opmærksomhed på, om børnene får det med sig, som vi ønsker for dem.

# data[].attributes.body
Vi har et fokus på den legende læringskultur.

Vi har et fokus på alternative pauser, hvor legen bliver faciliteret af voksne fagligheder.

Vi har et fokus på venskabsklasser hvor det handler om leg på tværs af årgange.

Vores brug af udeskole som en fast del af hverdagen.

Digitale principper - hvor der er fokus på både undervisningen og pausesaktiviteter, hvor der skal være plads til leg.

Vise veje ind i legen. Fantastiske forgangspersoner, hvor man som voksen viser vejen og giver slip når legen er godt på vej.

# data[].attributes.body
Pejlemærker kan f.eks. være legeaftaler.

# data[].attributes.body
Læringsmiljøet skal indbyde til leg. Indretning vil give mulighed for leg, være indbydende. Klar til leg og nysgerrighed og udvikling. Rum vil være klargjort både ude og inde. Tydelige og vel gennemtænkte og talte regler/aftaler.

Forældre kan bidrage til at aflevere ind i leg. Ind i en aktivitet i stedet for til en voksen. Forældre kan bidrage med kompetencer og interesse ved at tilbyde sig ind i hverdagen.

Forældre kan understøtte ved at sørge for barnet har det rette “tøj”.

# data[].attributes.body
Lillevang klyngen

Følge børnenes spor når vi bestemmer hvad vi skal arbejde med og bruger de temaer til at opfylde arbejdet med læreplanerne. Arbejdet med læreplanen tilpasses børnene interesser og ikke omvendt fx en situation hvor et barn der har lidt svært ved at indgå i de sociale interaktioner der har en stor interesse for dinosaurer, dinosaurer blev gjort til et tema og fik ham mulighed for at fortælle for fællesskabet. Det skabte en stor interesse hos børnene og der blev lavet mange forskellige aktiviteter omkring teamet og gav det enkelte barn og gruppen et løft ift de sociale relationer.

Kommunikation til forældrene omkring hvorfor leg er så vigtig, hvad det gør og kan bruges fx et oplæg til et forældremøde. Og dermed lære forældrene betydning af leg og hvad det kan bruges. Både så forældrene kan bruge det derhjemme og dermed understøtte den legende læringskultur, men også så de kan forstå børnehavens arbejde og sprog ift legende læringskultur.

# data[].attributes.body
Lyngeklyngen:

Her ser vi det som vigtigt at der fra institution og forældrebestyrelse gives udtryk for hvornår og hvordan tema 3 implementeres i dagligdagen. Dette kan være eksempelvis ved rundvisning af hvor vennerne i børnehaven bor (møde hinanden hvor de er), implementere medbestemmelse for børnene i hverdagen (på deres niveau, demokrati for valg af aktiviteter i dagligdagen), inddragelse i lokalsamfundet (besøg på plejehjem, byfest, mm).

Bestyrelsens bidrag:

1. Aktive valg i institutionen (Demokratifredag, med valg i aktiviteter)

2. Åbne stuer, børnene vælger hvor de vil være og legene, men med retning

3. Medbestemmelse for børnene

# data[].attributes.body
inddragelsen skal ske helt tæt på elevernes hverdag. Elevernes ideer omsættes hurtigt til handling.

# data[].attributes.body
1) Når relationen er på plads kan det også bære, når det er svært.

Relationen er vigtig både til børn og forældre, så er samarbejdet nemt.

Den kompetente voksne kan skifte perspektiv. Og trække andre både børn og voksne med sig.

Kompetence i at håndtere konflikter.

Flytte sig over i et professionelt domæne.

Fokus på et ressourcesyn i dialogen opbygger relationen.

2) Fokus på ordentlighed i kommunikationen.

Klæde KFR (skolens øvrige forældre på). Pas på samarbejdet med skolen.

Fx afholde 1 årlig trivselsaften fx med fokus på styrker. Hvordan arbejder institutionen/skolen med det i dagligdagen.

Bestyrelsen være synlige, tale ordentligt til og med og om hinanden.

# data[].attributes.body
Dagplejen:

Udvikling: muligheder for at besøge plejehjem.

Medbestemmelse: lidt sværere med små børn, men lade dem bestemme de små valgmuligheder. "Gå den her vej, eller den her vej?" "Skal vi gå eller cykle?" Vigtigt at huske på det og aktivt give dem de valg.

Eksempler: tage på biblioteket, samarbejde med plejehjem, tage ud og se det der sker. F.eks studenterkørsel. Andre institutioner. "Lynge byfest, cirkus" Barresøgaard.

# data[].attributes.body
Vigtigt i bestyrelsesregi.

Inddragelse af eleverne og elevrådet.

Lytte til eleverne

# data[].attributes.body
Udvikling af samarbejdet fagprofessionelle imellem og samarbejdet med forældre understøtter temaet

# data[].attributes.body
Vigtigt at involvere eleverne. Medbestemmelse og inddragelse er med til at skabe ansvar for det der sker og dem man er sammen med.

# data[].attributes.body
Legeaftaler som pædagogerne kan se ‘der spirrer’. Spørg forældrene om det er noget der kan lade sig gøre? Gavner især tilflyttere og nye forældre eller forældre som ikke har andre børn i samme aldersgruppe eller relationer som ens barn kan socialisere med på andre tidspunkter, udenfor instititionstiden

# data[].attributes.body
Bestyrelsen kan understøtte processen ved at spørge til status, ved at bidrage med forældreperspektiver og ved at melde ud om forældrenes forpligtelser. Evt inddrage forældreråd i de større klynger.

# data[].attributes.body
Bestyrelsen principidvikler bl.a. med høring hos elever og medarbejdere med kontekst til børne- og ungepolitik, skolens værdier og folkeskolens formål

# data[].attributes.body
Det skaber tryghed i børnegruppen.

Det bliver en god hverdag

Der er altid en voksen man kan henvende sig til, som er man er tryg ved.

Der er nogle elever der relaterer sig nogle voksne og andre elever til andre voksne.

Relation er noget der opbygges over tid.

Medarbejderne skal være opsøgende overfor børnene og være nysgerrige på det enkelte barns perspektiv eller på klassens perspektiv.

Hvordan kan vi facilitere at børnene/eleverne bliver relationskompetente? Hvordan kan vi arbejde med eleverne, så de lærer at blive medansvarlige i forhold til relationsarbejdet i klasserne?

# data[].attributes.body
legeplads-dag, hvor der inviteres til ‘åben legeplads’ i institutionen, hvor forældre med børn i institutionen og søskende kan komme forbi til en slags åben hus/kig forbi en weekenddag.

# data[].attributes.body
Fokus på, at børnene bringer værdi til fællesskabet.

# data[].attributes.body
Vigtigt at skabe plads til både store og mindre fællesskaber - som eksisterer sideløbende.

# data[].attributes.body
Vi kan arbejde videre med vensomhed i bestyrelsen og gøre det noget fælles for hele klyngen

# data[].attributes.body
Styrke fokus på fællesskabet og børnenes indbyrdes relationer. Traditionelt meget fokus på den professionelles fokus på det enkelte barn og relationen der. Aktivt fokusskifte hos personalet.

# data[].attributes.body
Understøtter læring og motivation

# data[].attributes.body
Et nødvendigt fundament for tryghed hos børn og elever