# data[].attributes.headline
Sotsiaalsete olukordade lahendamise pädevusvaldkond on jagatud kolmeks

# data[].attributes.subject
Sotsiaalsete olukordade lahendamise pädevusvaldkond on jagatud kolmeks

# data[].attributes.body
Algatamine

Algatusvõime on väga tihedalt seotud ettevõtlikkusega. Nii nt on Gollwitzer ja Brandstätter (1997) leidnud, et suurem algatusvõime toob kaasa edu ettevõtjana ning ettevõtte arengu. Algatusvõime viitab ettevõtluse kontekstis indiviidi võimekusele ideid edukalt ellu viia. See tähendab motiveeritud, avatud, enesejuhitud, inspireerivat, teisi indiviide kaasavat ja võimestavat (empowering) loomingulist tegutsemist, veenmisoskust ning kalkuleeritud riskide võtmist püstitatud eesmärkide ja/või projektide edukaks elluviimiseks (Bacigalupo

et al., 2016; Bartram, 2005).

Suhtlemine

Ettevõtluse kontekstis mõistetakse suhtlemisoskuste all seda, et inimesel on head läbirääkimise ja ideede esitlemise oskused, ning ta suudab sihtgrupi (investorid, ettevõtjad, kliendid, partnerid jne) ootusi ja vajadusi oma sõnumite koostamisel ning ideede esitlemisel arvestada, n-ö oma ideid hästi müüa (Bacigalupo et al., 2016). See tähendab muuhulgas oskust tuua infohulgast välja oluline, oskust teha kokkuvõtteid – ehk head üldistusvõimet. Müük!

Koostöö

Sotsiaalsete olukordade lahendamise alapädevusena peetakse koostööoskuste all silmas sotsiaalsetel oskustel põhinevat ühistöö vormi, mille puhul ühe osaleja edu tähendab ka teis(t)e osaleja(te) edu ja vastupidi.

Kõik sotsiaalsed oskused on õpitavad.

Kokkuvõtteks:

● Sotsiaalsete olukordadega toimetuleku pädevusvaldkonna puhul kirjeldatakse eelkõige teiste

inimestega suhtlemise pädevust – vajalikke teadmisi, oskusi ja hoiakuid.

● Suhtlemisoskus hõlmab ülekantava pädevusena igapäevaseid suhtlemisviise, esinemisi ja esitlusi, konfliktide lahendamist, läbirääkimisi ja paljusid teisi suhtlemisprotsesse ja

-situatsioone. Haridustasemeti määratletud suhtlemisoskused võivad olla nii üldised (nt eakaaslastega tekkivate konfliktide lahendamine) kui ka ettevõtlusele omased, nt liftikõne investorile (pitš, ingl k pitch).

● Algatusvõime on arendatav ja õpitav ning kõik õppijad on tegelikult, vaatamata levinud väärarusaamale, võimelised ideid algatama. Erineda võivad ideede sisukus ja ulatus, mis on omakorda seotud loovuse ja selle arendamisega.

● Sotsiaalsete olukordadega toimetuleku pädevus on tihedalt seotud teiste pädevusmudeli alapädevustega (nt arenguuskumus, eetilisus ja jätkusuutlikkus, probleemilahendus jne) ning teiste alapädevuste areng toetab ka sotsiaalsete pädevuste arengut ja vastupidi.

● Kuigi sotsiaalsete olukordadega toimetuleku pädevus on igal õppijal mingil tasemel juba olemas, on õigeid ja eesmärgini viivaid ning jätkusuutlikke käitumis- ja tegutsemisviise vaja õppeprotsessis kindlasti teadlikult toetada, et kinnistuksid sobivad mustrid ning ettevõtlikkust ja ettevõtlustegevust toetavad väärtused ja mõtteviisid.

● Edukaks koostööks on vormist (reaalne või virtuaalne koostöö jne) ja suhtlemisvahendist olulisem mõista, väärtustada ja rakendada meeskonnatöö põhimõtteid, kaasata osalisi ja mõista eesmärke ühtemoodi.

● Peamiselt ülekantavate oskustena tuntud algatusvõime, koostöö- ja suhtlemisoskused on edukale ettevõtjale või ettevõtlikule inimesele hädavajalikud. Ilma sotsiaalsete oskusteta ei ole tänapäeval ettevõtluses edu saavutada võimalik

# data[].attributes.body
Tunneb probleemi lahendamise protsessi ja oskab sammult sammult probleemilahendamiseks tegutseda.

# data[].attributes.body
Teab kuidas planeerimisoskus aitab eesmärki saavutada, mõistab planeerimise vajalikkust ja oskab tegevused läbi mõelda, ette planeerida.

# data[].attributes.body
Oskab (julgeb) loovat mõtteviisi kasutada, mõistab loovuse väärtust

# data[].attributes.body
Oskab valikuid teha järgides jätkusuutlikku ja eetilist mõttesviisi

# data[].attributes.body
Loovus on ettevõtliku tegutsemise olulisemaid alusoskusi. Loovus võib avalduda nii oskuses leida seoseid ja sarnasusi näiliselt mitteseotud asjade vahel kui ka oskuses toota lühikese ajaga erinevaid ideid konkreetse probleemi lahendamiseks.
Loovuse mõiste viitab küll omadusele, aga ettevõtluse kontekstis on tegemist pigem protsessiga, mille käigus seotakse erilaadseid infoühikuid uudseks ja kindlas kontekstis funktsionaalseks tervikuks.
Loovus on arendatav oskus.
Oluline on mõtlemise paindlikkus ehk suutlikkus vahetada vaatenurka ja lasta lahti tavapärasest lahendusest

# data[].attributes.body
Ettevõtluses ette tulevad probleemid on reeglina nn halvasti struktureeritud probleemid – raskesti määratletavad, ebaselgete piirangute ja mitme lahendusvariandiga probleemid, seejuures pole lahendusvariantide efektiivsust eelnevalt lihtne hinnata.
1) oskus probleemi märgata, 2) oskus probleemi määratleda
ja esitada, 3) oskus tegevust planeerida ja valida sobiv lahendusstrateegia, 4) oskus viia see strateegia
ellu, 5) oskus hinnata, kas saavutatu vastas eelnevalt seatud eesmärgile ja hinnata iseenda edukust
lahendajana

# data[].attributes.body
Oskus seada omale eesmärk ning teekond selleni. Pannes paika rida ala-eesmärke, mis aitavad soovitud tulemuseni jõuda. Sealjuures jalgida, kas seatud ala-eesmägid aitavad lõpptulemust saabutada, või tuleb vahepeal midagi muuta.

# data[].attributes.body
Oskus teha valikuid lähtuvalt väärtustest ja eetikanormidest. Leida otsitavale probleemile lahendust, nii et oma tegudega ei kahjustaks teisi.

# data[].attributes.body
Suunav ja juhendav vestlus õpilasega enne tegevuse alustamist ja tegevuse ajal, kuidas ta jõuaks seatud eesmärkideni ning analüüsi tarbeks emotsioonide, tekkinud probleemide kaardistamine, et ära tunda tulevikus samu olukordi. Lahendus on õpipäeviku pidamine ning selle põhjal analüüside ja kokkuvõtete tegemine, et muuta oma mõtlemis- ja tegutsemisviise.

# data[].attributes.body
Positiivne tagasiside (saavutus) -> Panustades pilli mängu tunned rahulolu arengust ja tulemusest. Panustad edasi ja sead uued sihid.  Näide: oskad hästi pilli mängida, see meeldib ja õpid edasi täiustades omi oskusi. Pakkudes rõõmu endale ja teistele.

# data[].attributes.body
Õpilane märgib üles, millises olukorras vastav positiivne või negatiivne emotsioon tekkis ja mis seda põhjustas.

# data[].attributes.body
Metatunnetus on oskus mõelda iseenda tunnetusprotsessidest (emotsioonid, mõtlemine, tähelepanu,
strateegiad jm) ja käitumisest ning neid reguleerida.

# data[].attributes.body
Emotsioonidega toimetulek kui emotsioonide reguleerimine on oskus oma emotsioone märgata, ära tunda ja nimetada, olla teadlik emotsioonide reguleerimise eri viisidest ja suutlikkus neid viise olukorrale vastavalt kasutada.

# data[].attributes.body
Sisemisest motivatsioonis/tahtmisest tulenev tegevus (huvi , soov, uudishimu). Omaksvõetud välimine motivatsioon (Tulemus, tegutsemine on vabatahtlik ja pakub rõõmu - maha tahan seda teha ja panustada, saades hea tulemuse). Omaksvõetud muutub -> sisemiseks/ autonoomseks motivatsiooniks

# data[].attributes.body
Motiveeriv vestlus õppijaga, sul on eeldused ja võimalused saada heaks pilli mängisaks. -> õpilane hakkab pilli harjutama ja tunneb sellest rõõmu

# data[].attributes.body
Võimed on arendatavad. Uskumus et suudan areneda. Meisterlikkuse püüe -> õppimise, tegutsemise eesmärgid, uskumus saavutusse. Püüe paremaks saada.

# data[].attributes.body
Ettevõtluskeskkonna mõistmine (understanding entrepreneurship environment) tähendab võimet orien-
teeruda keskkonna eri tahkudes (nt poliitiline, majanduslik, sotsiaalne, tehnoloogiline, ökoloogiline) ja eri tasanditel (nt kohalik, riigi, globaalne) ning seega analüüsida keskkonna mõju väärtustloovatele (sh ettevõtlusalastele) tegevustele (Rasmussen & Nybye, 2013).

# data[].attributes.body
Ärivõimalused lähtuvad turust, mistõttu nende avastamiseks on vaja turualaseid teadmisi, st informatsiooni
otsimise ja seostamise oskust, kuid tuleb olla ka tähelepanelik huvipakkuvas valdkonnas toimuva suhtes,
et leida ärivõimalusi mis tahes ettevõtlustegevuses.

Ettevõtlusega alustades on oma toote või teenuse turuanalüüs üks olulisemaid tegevusi, mille alusel hinnata äriidee teostatavust. Edukaks ettevõtlustegevuseks on vaja teada olemasolevaid ja potentsiaalseid konkurente ning nende positsiooni turul ja hoida end kogu aeg kursis toimuvate muutustega (Kyndt & Baert, 2015). Edukad ettevõtjad on võimelised märkama muutusi neid ümbrisevas keskkonnas ning nendele reageerima (Euroopa Komisjon, 2012).

# data[].attributes.body
Oskab koostada isiklikku eelarvet (ajalises kontekstis), kirjeldab säästuvõimalusi. 4 tundi
- olemasolevate teadmiste ja oskuste väljaselgitamine, sh lõiming matemaatikaga: (tabelite ja graafikute lugemine, exel tabeli, minieelarve põhimõtted, funktsioonid, visualiseerimine) tutvustamine.
1. Õppematerjal praktilisteks tegevusteks: uurimisülesanne, rühmatöö: eelarve äpid, tabelid, simulatsiooni mängud, lauamäng, töölehed e-koolikotist, pankade kodulehtede materjalid
- Tegevus: aluse tutvustamine
- Planeeritavad sissetulekud
- Kindlad väljaminekud
- säästud
- jäägi kasutamine/investeerimine
investeermise mõiste, võimalused - ajurünnak, investeerimisvõimaluse rakendamine. Avame börsi lehe, tutvustamie - rühamtöö: aktsiate uurimine. Kuidas alustada.

# data[].attributes.headline
Rahaasjades arukate otsuste tegemiseks vajalikud teadmised, oskused ja hoiakud ning nendeletuginev käitumine

# data[].attributes.subject
Rahaasjades arukate otsuste tegemiseks vajalikud teadmised, oskused ja hoiakud ning nendeletuginev käitumine

# data[].attributes.body
● rahaliste kohustustega hakkamasaamine;
● rahaasjade jälgimine, eelarve pidamine;
● rahaasjade planeerimine (järgmisest palgapäevast või sissetulekust kaugemale);
● finantsteenuste võrdlemine ja teadlik valimine;
● informeeritus pakutavatest finantsteenustest, majandusolukorrast, abi ja nõu saamise võimalustest.