# data[].attributes.body
Meget optaget af, hvad vi har lært, gik jeg på forhånd i gang med at planlægge et undervisningsforløb, hvor vi skulle bruge så mange af principperne for god skriveundervisning som muligt. Omdrejningspunktet for arbejde skulle være Pavel Čech's billedroman 'Nøglen.
Ovenfor er skitsen til arbejdet.
Siden arbejdede vi i Google Classroom, hvor en del af opgaverne var tilgængelige online, andre skulle man arbejde med i papirform.

# data[].attributes.body
Lade Skole er en folkeskole beliggende på Ladehammerveien i Trondheim, Norge. Det er beliggende i kvarteret Lade, stedet for den historiske Lade gård. Skolen åbnede i 1954. I 2004 fejrede skolen 50 års jubilæum. Skolen har omkring 500 elever i alderen 6-16 år.

# data[].attributes.headline
Velkommen til Lade Skole v. Lars Petter Eggesbø.

# data[].attributes.subject
Velkommen til Lade Skole v. Lars Petter Eggesbø.

# data[].attributes.body
Norsk skolekontekst

Skrivestrategier

Rammer for skrivning

Skriveopgaver

Undervejsvurdering og tekstvurdering

Skolebaserede indsatser vedr. skrivning

Hva kjennetegner god skriveopplæring?

Dagen på Skrivesenteret omhandler:

Der veksles mellem oplæg og refleksionsopgaver med fokus

på at udvikle god skriveundervisning for alle elever uagtet skriftsproglige forudsætninger.
Iris Hansson Myran

Universitetslektor Nasjonalt senter for skriveopplæring og

skriveforsking.

Trude Kringstad Universitetslektor Nasjonalt senter for

skriveopplæring og skriveforsking.

Opsamling på dagens indhold og pointer

Anette Vestergaard Søberg og Marie Elmegaard

# data[].attributes.body
Ved skoleårets start i 2021 kunne Huseby skoler slå dørene op til 14.500 kvadratmeter skole i Trondheim Kommune. Pladsen er fordelt mellem folkeskole, ungdomsskole, tegnsprogcenter, kulturskole samt modtagerklasser til elever med fremmedsprog.

# data[].attributes.headline
Fem principper for god skrivetræning. Af Trude Kringstad og Trygve Kvithyld.

# data[].attributes.subject
Fem principper for god skrivetræning. Af Trude Kringstad og Trygve Kvithyld.

# data[].attributes.body
Det er et paradoks, at skrivningen, som er den kommunikationsform unge ofte bliver målt på, ofte bliver taget for givet.
Hvad er sammenhængen mellem elevernes skrivning og kundskabs- og færdighedsudvikling?

Vi starter med at give et eksempel: Ved New Dorp High School på Staten Island i USA havde de prøvet alt for at bedre elevenes resultater på skolen. De havde investeret i ny undervisningsteknologi, satset på hardcore vidensformidling, ja til og med havde de skiftet de lærerne ud, som de mente ikke fungerede. Alligevel fortsatte skolen at være en af de lavest præsterende skoler i USA. Rektor gjorde et sidste forsøg på at finde ud af, hvad der var den egentlige  årsag til de dårlige resultater, og hun kom på sporet af en mulig årsag: dårlige skrivefærdigheder. Det viste sig, at elevene ved New Dorp High School ikke var i stand til at udtrykke deres viden i velformulerede tekster.

Problemet var altså ikke, at elevene manglet viden i fagene, men at de manglet et værktøj til at kunne formidle den viden de sad inde med.
Hvordan arbejder man så videre derfra?
Vi giver overskrifterne til de fem principper;
1. Skriv meget på fagenes præmisser og brug skrivning i videnstilegnelsen.
2. Brug formativ feedback for at fremme elevernes skriveudvikling.
3. Gør eleverne til strategiske skrivere.
4. Giv eleverne rammer til støtte for deres skriveudvikling.
5. Skab et klasserum, hvor der bliver diskuteret tekst og skrivning.

# data[].attributes.body
Norsk perspektiv på god skrivedidaktik fra 4.-10. klasse

Praktisk og fagligt formøde den 5. december 2023 kl. 14.00-16.00.

Erasmusprojekt i skoleåret 2022-2023 for deltagere fra Odense og Svendborg Kommune.

# data[].attributes.body
Kl. 9.30

Besøg på Huseby Barne- og

Ungdomsskole

På skolen opdeles

gruppen i mellemtrin

og udskoling (kryds på

opstartsmøde).

Opsamling på dagen sammen

med Skrivesenteret og CFU

Iris Hansson Myran

Trude Kringstad

Anette Vestergaard Søberg og Marie Elmegaard

# data[].attributes.headline
Målene med Erasmus-projektet er, at vi: 

# data[].attributes.subject
Målene med Erasmus-projektet er, at vi: 

# data[].attributes.body
Får viden om funktionel skrivning og respons.

Får viden om skrivning som et redskab til at lære og kommunikere om skolens fag.

Kvalificerer vores hjælp til elever med læse- og skrivevanskeligheder, elever i  mellemgruppen og elever med særligt gode læse- og skrivekompetencer.

Deler erfaringer om at stimulere til skriveglæde blandt grundskolens mellemste og ældste elever.

Udvikler kvaliteten af vores skriveundervisning i et professionelt læringsfællesskab - både internt i gruppen og i samspil med norske samarbejdspartnere.

# data[].attributes.body
Refleksion dag 2.

Besøg på Lade Skole.

5. klasserne har stationsarbejde omkring puberteten. Eleverne er delt op i grupper, så der er mulighed for at differentiere undervisningen.

Skrivearbejdet ligger bla. i brugen af tankekort og skriveskabeloner. Der er også en station, hvor eleverne arbejder på en planche, hvor de bruger deres ord fra tankekortet og en station, hvor eleverne arbejder med klodser, egentlig ikke relateret til arbejdet omkring puberteten, men ganske udviklende for kreativiteten.

Også her hæfter jeg mig ved, at eleverne arbejder sammen om teksterne og læreren giver løbende respons på skrivearbejdet.

Klasserne har også brugt tænkeskrivning med deres favoritord og udstillet dem.

Skolekulturen på Lade Skole er meget synlig. Den er tydeligvis blevet italesat mange gange. Der er ingen elever, der snakker unødig højt, de rækker pænt hånden op for at bede om hjælp, og der er ingen, der beder om lov til at gå ud og lege. Lærerne hæver heller ikke stemmen for at irettesætte eleverne, de bliver faktisk ikke irettesat i det offentlige rum, men vi må formode, at de bliver det i enerum.

# data[].attributes.body
Refleksion dag 1.

Iris og Trude holder oplæg om ‘Den gode skrivetræning’.

En af de ting der glæder mig mest er at der ofte refereres til den australske genrepædagogik og the teaching - learning cycle. Der modelleres og stilladseres. Netop den australske genrepædagogik har længe interesseret mig, da jeg oplever, at den er med til at udligne de udfordringer undervisningen kan have for elever med særlige behov, måske kan man bare kalde det differentiering.

Fremadrettet vil jeg være mere bevidst om at få skabt modeltekster sammen med eleverne. Modelteksten kan bruges som støtte, når eleverne skal skrive deres egen tekst. Stilladseringen kan være i form af skriveskabeloner og sætnings startere, som eleverne kan bruge efter behov.

Tænkeskrivning, eller brainstorm, er et godt redskab for at få eleverne til at  mobilisere deres forkundskaber og/eller til at opsummere det lærte.

Skrivearbejdet hos eleverne skal i højere grad være i et dialogisk samarbejde, hvor de gennem det talte sprog udvikler det skrevne sprog. Det har også en positiv indvirken på skrivemotivationen, udvikler deres metasproglige bevidsthed og gør dem til mere strategiske skrivere.

Netop denne form for skrivearbejde giver underviseren mulighed for at give en mere formativ feedback. Det er en læringsfremmende respons, som eleven modtager løbende fra underviseren, men også en feedback der ligger naturligt i tekstsamarbejdet.

# data[].attributes.body
Åh, alle de ord man kan få lov til at bruge :)

# data[].attributes.body
Refleksion dag 3:

Besøg på Huseby Barneskole.

Vi er igen hos en 5. klasse, her har de engelsk og skal skrive om sig selv.

Først og fremmest må man bemærke, at miljøet er noget for sig. Her en mange typer arbejdspladser, fx. et rundt gulvtæppe, man kan sidde og arbejde på, bordene er arrangeret meget forskelligt og der er puder og puffer som man kan arbejde på. Der er tilsyneladende en aftale om, at man må sive rundt til de forskellige arbejdspladser efter behov.

Også her er der en særlig kultur omkring stemmeføring og jeg lægger mærke til, at de voksne har et meget anerkendende kropssprog, heller ikke her skældes ud, og der er en misundelsesværdig ro og tålmodighed blandt eleverne. Klasserummet ligefrem inviterer til inklusion.

Selve arbejdet er meget struktureret. Der er blevet produceret en fælles modeltekst og ordliste, der er tydelig skriveordre og tjekliste til det færdige skrivearbejde. Der gives formativ feedback, og den bliver taget imod, uden beklagelser.

Det skal bemærkes, at der er temmelig mange (omkring 5) voksne på klassen.