# data[].attributes.location_name
Aidu Tuulepark, Aidu-Nõmme, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Aidu Tuulepark, Aidu-Nõmme, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Aidu Tuulepark, Aidu-Nõmme, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Aidu tuule pargis on mitmeid tuulikuid, mis on hea näide lääne-virumaa kliima muutustest, et vähendada kaevandamist, tuleb hakkata tootma rohe energiat. Kaevandused lõhuvad maastikku struktuuri ja sealt vabaneb co2 ,mis on meie kliimale väga halb. Asendades kaevandused tuulikute ja päikese paneelidega, saame liikuda rohelisema tuleviku poole.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on järv Lääne-Virumaal Pandivere kõrgustikul.
Järve pindala on 44,6 hektarit. Järv koosneb neljast osast: Suurjärv (36 ha), Aiajärv (1 ha), Iiri järv ja Alumine järv (4 ha).
Järvest saab alguse Valgejõgi. Järve keskel asuval Küngassaarel tegutseb endises mõisahoones erivajadustega laste internaatkool ja linnuse vahitornis paemuuseum.
Järvel on ka ujuvad saared.
Veetase on suuresti kõikuv, allikatoiteline järv on ka täiesti kuivaks jäänud (viimati 1998., 2003., 2006. ja 2015. aastal). Mis viitab sellele ,et lähi aastatel on temperatuur tõusnud ja porkuni järves saab üha tihedamini vesi otsa.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Jahindusklubi, Tartu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Jahindusklubi, Tartu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Jahindusklubi, Tartu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere jahimeeste kogukonda kuuluvad rakveres ja selle ümbruses tegutsevad jahimehed. Nad saavad kokku et harjutada täpsust laskmisel ja veeta niisama koos aega. Jahil käjjes hoitakse loomade normaal arvu ja vähendatakse ohtlikke liike. Üks peamine põhjus miks jahile minnakse on ikkagi liha, mis saadakse pärast looma laskmist. EJS tegeleb avalike suhetega, seadusloome ettepanekutega, jahiturismiga, ulukihooldega, jahimehe koolitusega, jahilaskmisega, jahikoertega, jahitrofeedega, korraldatakse kokkutulekuid jne. EJS annab välja Eesti ainukest jahindusalast ajakirja Eesti Jahimees.

# data[].attributes.body
Moonaküla kogukond tekkis mõned aastad tagasi, kui seal hakkati ehitama teid. Arhidektid tegid projektis vea ja rahvas tuli kokku ja hakkas võitlema oma õiguste eest. Moonaküla on Rakvere loodepoolsem linnaosa ja paikneb Tallinna–Narva raudteeliinist põhja pool.Esimesed tänavad planeeriti 1920. aastatel.

Praegu paiknevad linnaosas järgmised tänavad: Koidu, Eha, Lääne, Põhja, Valguse, Videviku, Pilve, Looduse, Kiire, Kesk, Tähe, Söödi, Lina, Niidu, Välja, Mahla, Pilve, Lääne põik, Põhja põik, Kesk põik ja Koidu põik tänavad. Üks peatänavaid on Näituse tänav, mis saab alguse lõuna pool raudteed paiknevast Mõisavälja linnaosast ning jätkub Moonakülast põhja pool, Rakvere valla territooriumil, Põhjakeskuse suunas.

# data[].attributes.location_name
Rakvere JK Tarvas MTÜ, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere JK Tarvas MTÜ, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere JK Tarvas MTÜ, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Spordi klubi JK Tarvas on väga suur kogukond, sinna kuulub inimesi nii rakverest, lääne-virumaalt ja isegi mujalt. Nende ühtseks huviks on areneda jalgpallis ja olla parimad. Koos käjjakse harjutamas ja pärast ka võistlustel. Rakvere JK Tarvas on Lääne-Virumaa suurim ja ühtlasi maakonna edukaim Eesti jalgpalliklubi pärast vabariigi iseseisvuse taastamist. Klubi kodulinn on Rakvere ja koduväljak Rakvere linnastaadion, kevad- ja sügisperioodil toimuvad kohtumised Rakvere kunstmurustaadionil.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonda kuuluvad kõik selle kooli õppilased. Õppilased koos moodustavad ühe terviku, selle gruppiga õppitakse iga päev. Õppilastel on kõigil ühtne huvi omaandada uusi teadmisi ja saada edaspidi ainult paremaks. Näiteks on õppeaine viru vägi, mis toob õppilased kokku ja paneb neid tundma kui virulasi. Selles tunnis paistab eriliselt välja ühtne tervik.

# data[].attributes.body
Seal käis Mihkel kord 2019. aasta suvel Metallicat kuulamas. Kontsert oli vinge ning kogemusrohke.

# data[].attributes.body
Mihkel käis seal noorena pidevalt Viru Folgil. Seal esines vanadest aegadest artiste ning seal oli palju muud põnevat, mida teha. Igas erinevas otsas oli mingi esineja.

# data[].attributes.body
Seal elas Mihkli ema kunagi koos oma perega ( õed, ema, isa ) ning käis Võsul koolis. Ta rääkis, et seal toimus nende aegadel palju lõbusat aga pikema aja jooksul kuni tänaseni on küla vaikseks jäänud ning ainult Vergi Sadamas toimub kontserte, vahepeal tähistatakse ka kaluripäeva.

# data[].attributes.body
Salomäe talu. Minu (Mihkli) pere elab seal. Kunagi elasid vanavanavanavanemad seal kaua aega tagasi, kuid meie otsustasime selle taas ülesse ehitada ning seal elama hakata. Oleme perega koos elanud seal umb 10+ aastat.

# data[].attributes.body
Udriku mõis moodustati 1642. aastal, eraldades ta naabruses asuvast Polli mõisast. Alates loomisest kuni võõrandamiseni 1919. aastal kuulus mõis von Rehbinderitele. Mõisa viimane omanik oli Heinrich von Rehbinder. Mõisa suursugune kahekorruseline klassitsistlik peahoone valmis 1803. aastal. Hoone katuseäärt kaunistab hammaslõikeline friis ning aknaid nende kohal paiknevad kolmnurkfrontoonid. Fassaadi keskosal on nelja joonia sambaga kolmnurkfrontooniga portikus. Portikuse ees asuvad kaks osaliselt kahjustatud malmist lõvikuju. Säilinud on ka mitmed suursugused interjöörid. Hoones asub hooldekodu.

Mõisa kõrvalhooned on meieni jõudnud enamjaolt ümber ehitatud kujul, Mõisasüdamest veidi ida pool paiknenud antiiktempli sarnane sammastikuga von Rehbinderite esinduslik matusekabel on hävinud. Ajaloolise jaotuse järgi Virumaale Kadrina kihelkonda kuulunud mõis jääb kaasajal Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile.

# data[].attributes.location_name
Kristjan ja Paul Raua mälestusmärk, Koeravere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kristjan ja Paul Raua mälestusmärk, Koeravere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kristjan ja Paul Raua mälestusmärk, Koeravere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kristjan Raud (1865–1943) oli graafik ja maalikunstnik, aktiivne eesti kunstielu korraldaja, Eesti Rahva muuseumi asutajaid. Tema teosed kujutavad rahva elu ja saatust, inimeste tundeilma, loodust jm. Suurt rahvusvahelist edu tõid talle rahvuseepose „Kalevipoeg” illustratsioonid. Tema kaksikvend Paul Raud (1865–1930) oli kunstnik ja kunstiõppejõud. Loomingu paremiku moodustavad eesti talupoegadega seonduvad maalid (portreed, olustikumaalid) ja maastikumaalid. Tuntud on ka tema laste ja neidude pastellportreed ja eesti haritlaskonna jäädvustused. Mälestuskivi avati vendade sünnikohas nende sajandal sünniaastapäeval 1965. a. Tekst kivil: "SIIN SÜNDISID 22/23. X 1865 EESTI KUNSTNIKUD KRISTJAN JA PAUL RAUD".

# data[].attributes.location_name
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kohaliku rahva annetustest valminud Vabadussõja monument avati 12. juuli 1936. Sellel on kujutatud vandetõotust andev sõdur. Teadaolevalt hukkus 56 Viru-Nigula kandist pärit inimest (lahingutes langenud, punaterroriohvrid, teadmata kadunud). Kuigi kohalik pastor püüdis monumendi tekste kinni kittida, ei päästnud see taiest 1940 aasta sügisel lõhkumise eest. Õnneks sai skulptuuriosa vaid väiksemaid vigastusi. Nii sai võimalikuks monumendi teistkordne avamine 9. augustil 1942. Teistkordne lõhkumine toimus 1944. aasta sügisel. Nüüd ei jäänud enam midagi alles. Kolmandat korda avati monument 22. juulil 1990. Seekord oli põhifinantseerijaks Viru-Nigula kolhoos.

# data[].attributes.body
Kadrina sai oma Vabadussõja mälestussamba 15. augustil 1926. Kirikuõpetaja Beermani kavandatud looduslikest
kividest ausambal olid kirjas nii Vabadussõjas kui ka I maailmasõjas hukkunute nimed, aga ka hulgaliselt teemakohast infot. Tegemist ühe huvitavama Vabadussõja monumendiga terves Eestis.
Nõukogude võimu kehtestamisel 1940. a. kuulus hävitamisele ka Kadrina ausammas. Beermann üritas uusi võimumehi
veenda vajaduses ausammas muinsuskaitse alla võtta, kusjuures esialgu see õnnestuski. Eemaldada tuli vaid mõned
plaadid (Kalevipoeg kündmas ja Tartu rahulepingu sõlmimine) ja mõned tekstid kinni katta. Kuid kohalikud kommunistid üritasid ikkagi ausammast lõhkuda. Lõplikult õnnestus see neil 18. juunil 1941. Monument taastati 23. juunil 1990.

# data[].attributes.body
Mälestuskivi Aravuse kalakasvatuse territooriumil avati 5. novembril 1974.

Rudolf Sirge (30.12.1904 - 24.08.1970) oli kirjanik, kes võitis 1965. aastal teosega "Maa ja rahvas" esimesena Ed. Vilde nimelise kolhoosi kirjanduspreemia. Romaan "Maa ja rahvas" ilmus aastal 1956. Sellest raamatust on tehtud mitmeid kordustrükke, kokku umbes 100 000 eksemplari. Raamatus käsitletakse inimese seotust ja suhet maaga, peremehetunnet maa suhtes. Ta annetas auhinnaraha (500 rubla) Aravusele kalakasvatuse rajamiseks. Sirge oli ise kirglik kalamees ja palju aastaid kalasportlaste föderatsiooni juht.  Ta on maetud allinna metsa kalmistule. lisaks on antud talle ka mitu preemiat oma elu töö eest.

# data[].attributes.body
1965. aasta kevadel asetati Porkuni lahingus osalenud laskurkorpuse staabi asukohta Loksa külas Pauluse mäe
jalamile suur kivirahn. Sellel asunud tahvlil oli tekst: "LAHINGUGA SIINSETEL PÕLDUDEL JA METSADES 21. IX 1944. A. MURDIS NÕUKOGUDE ARMEE 8. LASKURKORPUSE 249. DIVIIS SAKSA FAŠISTLIKE VÄEOSADE TÕSISE
VASTUPANU EESTI MANDRIL". Siin toimusid igal aastal nõukogude poolel võidelnud sõjaveteranide väga suure hulga
osalejatega kokkutulekud. 9. mail 1992 asendati kivil tekst: „PORKUNI LAHINGUVÄLI SIIN TOIMUS 21. IX 1944. A. OKUPATSIOONIVÄGEDES TEENINUD EESTLASTE VENNATAPULAHING”.
Lahingus hukkunud nõukogude võitlejad (83) on maetud Loksa vennaskalmistule ja Saksa poolel sõdinud Vistla ja
Sauevälja ühishaudadesse (üle 300).

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Väike-Maarja Anton Hansen-Tammsaare.Endise kihelkonnakoolihoonel (Pikk 3, praegu Väike-Maarja muuseum) avati mälestustahvel 10. jaanuaril 1978 (seoses kirjaniku 100. sünniaastapäeva tähistamisega).A. H. Tammsaare elu ja loomingut tutvustavad kaks muuseumi: üks tema sünnikodus Põhja-Tammsaare talus Tammsaare väljamäel (nn Vargamäel), teine tema viimases elukohas Tallinnas Kadriorus. A. H. Tammsaarele on püstitatud mitmeid mälestusmärke ning tema mälestuseks on nimetatud tänav Tallinnas (A. H. Tammsaare tee), Pärnus ja Tartus. Lisaks kujutati A. H. Tammsaaret alates 1992. aastast Eesti 25-kroonisel pangatähel. Välja antakse ka Tammsaare romaaniauhinda.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi õppehoone, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Gümnaasiumi õppehoone, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Gümnaasiumi õppehoone, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Alar Kotli sündis Väike-Maarja köstri Johan Kotli perekonnas. Alghariduse sai kodus. Aastatel 1915–1922 õppis Rakveres Viru maakonna reaalgümnaasiumis (millele 1935. aastal projekteeris uue hoone), seejärel aastatel 1922–1923 Pallases skulptuuri ja Tartu ülikoolis matemaatikat[1]. Arhitektikutse omandas aastatel 1923–1927 Danzigi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskonnas. Aastatel 1927–1928 oli sealsamas assistent.
Alar Kotli oli aastast 1930 Eesti Arhitektide Ühingu ja Rakenduskunstnike Ühingu ning aastast 1934 Insenerikoja liige. Ta osales 1945 Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu asutamises ning oli 1945–1950 selle esimees ja 1955–1963 aseesimees. Samuti oli ta Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse poolt valitud Riiginõukogu liikme valijamees.
Alar Kotli loomingu moodustab suur hulk eramuid ja ühiskondlikke hooneid, ka monumente (ja nende kavandeid).

Olulisemad tööd ja ehitised:

Mõisaküla Maarja-Magdaleena kirik (1933)

A. Kotli enda eramu Väike-Maarjas (valmis 1933)

Rakvere gümnaasium (1935)

Rakvere Pauluse kirik (1935)

Toompea lossi juurde- ja ümberehitused (1935–1936)

Kadrioru administratiivhoone (1938)

Kaitseliidu hoone Tartus (1938)

Pangahoone Pärnus (1939)

Taagepera mõisa härrastemaja lähedusse ehitatud uus funktsionaalstiilis sanatooriumihoone (1930. aastate lõpp)

Tallinna Inglise Kolledž, nüüd Tallinna Ülikooli Terra hoone (1939, Narva mnt 25), koostöös Erika Nõvaga

Estonia teatri taastamine (1945–1950), koostöös Edgar Johan Kuusikuga

Tallinna laululava (1958)

# data[].attributes.location_name
Armiku turbaraba, Leikude, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Armiku turbaraba, Leikude, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Armiku turbaraba, Leikude, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Armiku raba on raba Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Raba pindala on 205 hektarit. Raba asub Leikude küla territooriumil ning piirneb Kolu ja Põima külaga. Leikude küla alal jäid rabast kagusse varem Pakitu ja Telliskopli küla. Turvast on kaevatud sealt juba ammustest aegadest, tänapäevani on näha nõukogudeaegne turbaväli. Raba on iseenesest väga ilus ning see on fantastiline koht väikeseks matkaks. Rabalasundis vähelagunenud turba keskmine paksus on 1,42 m ja maksimaalne paksus 3 m see tähendab seda, et seal on üpris paks turbakiht. Ümbritsevatel aladel on liigniisked maad seotud Loobu jõe oruga ning paealadega, kus pinnavee äravool puudub.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Enno Põllu (8. juuni 1936 Väinjärve vald, Koeru kihelkond, Järvamaa – 28. september 1994 Läänemeri) oli Eesti insener ja sporditegelane.Lõpetas 1954. aastal Tallinna Kommunaal-Ehitustehnikumi ja 1960. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehhaniseerimisteaduskonna.
Töötas 1963. aastast Kadrina EPT juhatajana. Aastatel 1992–1994 oli Kadrina vallavanem. Tal oli teeneid kohalike spordibaaside väljaehitamisel. Ta hukkus Estonia katastroofis 1994. aasta septembris.

Oli sõudmises 1957 kaheksapaadil Eesti sügisregatil hõbeda võitjaid ning nelja- ja kaheksapaadil Tartu meistreid

Eesti NSV meistrivõistlustel sai neljapaadil 1958 hõbeda ja 1959 pronksi

# data[].attributes.location_name
Mõdriku-Roela MKA, Sooaluse sihtkaitsevöönd, Kantküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Mõdriku-Roela MKA, Sooaluse sihtkaitsevöönd, Kantküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Mõdriku-Roela MKA, Sooaluse sihtkaitsevöönd, Kantküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mõdriku-Roela maastikukaitseala asub Lääne-Virumaal Vinni, Rägevere ja Sõmeru vallas. Mõdrikust Roelani kulgev vallseljak võeti kaitse alla 1958. aastal.1978. aastal liideti kaitsealale Küti ja Voore allikad ning allikajärved. Oma praegustes piires on kaitseala 1986. aastast. Siinne oosistik on üle 12 km pikk, ooside suhteline kõrgus ulatub 15 m, lõunapoolses osas 17 meetrini. Järsematel külgedel on nõlva kalle kuni 25°. Oosistikust idapoole jääb Mõdriku-Mustjärve mõhnastik. Kaitsealal leidub mitmeid allikaid (Voore, Küti ja Kulina allikad) ja järvi (Kantküla Mustjärv (Pühajärv), Udujärv, Taaveti järv). Ala pakub huvitavat geoloogilist materjali jääserva asendite uurimiseks. Kaitseala pindala on 1629,8 ha.

# data[].attributes.body
Ohepalu soo asub Ohepalu looduskaitseala keskosas. Ohepalu soo jaguneb mitmeks osaks, mille seas on mitu Ohepalu raba. Läänepoolset Ohepalu raba eraldavad keskmisest Ohepalu rabast Litsemäe raba ja Sakssaare raba ning idapoolset Ohepalu raba eraldab keskmisest Ohepalu rabast Tapa-Pikassaare oosistik. Sooderikka jääjärvetasandiku pinnamood on vaheldusrikas, millele aitavad kaasa mandrijää servakuhjatised – oosiahelikud. Ohepalu looduskaitseala hõlmab Ohepalu-Viitna ja Tapa-Pikassaare oosistuid, mis on ühtlasi Ohepalu kaitseala teljeks. Ühtlasi on Ohepalu Suurjärv üks suurimaid tüüpilisi rabajärvi Eestis.

# data[].attributes.location_name
Porkuni mõis, Lossi, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Porkuni mõis, Lossi, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Porkuni mõis, Lossi, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Porkuni mõisaansambli ehk mõisa nüüdishoonestus pärineb 19. sajandist. Viimane mõisnik Rennenkampff lasi 1870-1874 vana häärberi kohale ehitada uue mõisa lossi ehitada, mida rahvas hakkas kutsuma Porkuni lossiks. Hoone ühel nurgal on gootilik tömbi telkkiivriga kaheksatahuline nurgatorn, mis jäljendab kõrval paikneva piiskopilinnuse väravatorni osa. Linnusetornis paikneb Porkuni Paemuuseum. Lossi astmikfrontooni ehib Rennenkampffide perekonnavapp.
Ümbruskonnas võid näha säilinud mõisakompleksi kõrvalhooneid, osa neist asub väljaspool järvesaart ja on lagunenud. Mõisaparki läbib Energiarada, kus saab jalutada ja lihtsalt aega veeta.

# data[].attributes.body
Varudi Raba asub Lääne - Virumaal ning see asub 61 meetri kõrgusel merepinnast. Koht on üks eesti kaunimatest kohtadest, kuhu võib minna igal päeval, kellaajal ning aastaajal. Rabad ja sood on üleüldiselt Eesti ühed suuremad turismikohad, kuna paljudes riikides ei ole selliseid kohti või need on kahjuks ära kuivendatud. Matkarajal on ka vaatetorn, kust saab imetleda Varudi raba imelisi vaatepilte. Seal leidub ka väikeseid veekogusid, mis on väga imetlusväärsed ning puhtad.

# data[].attributes.body
Emumägi on Põhja-Eesti üks kõrgeimaid looduslike tippe. Suhteline kõrgus on 79- ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Asub Pandivere kõrgustikul lõunaserval, Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Emumäe külast 2 km kirde poole.
Emumäel asub 21,5 meetrit kõrge puidust vaatetorn. Maastikupargi külastamine on tasuline, seda haldab Väike-Maarja vald.
Lisaks vaatetornile on Emumäel veel kultuuriseltside puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, "Kersna pink", telkimis- ja piknikukohad.
Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.
Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala.
Igal kevadel korraldatakse ümber Emumäe Emumäe jooksu.

# data[].attributes.body
Võsul, Lahemaa rahvuspargis asub üks paljude  turistide lemmikuid liivarandu. Rannas on vetelpääste, riietuskabiinid ja WC. Aktiivsed puhkajad saavad mängida rannavollet, lapsed kiikuda ja läheduses mänguväljakul mängida. Suvehooajal saab rannast ka karastusjooke ja suupisteid osta.
Lisaks pakub rand külastajatele:
– rannas levib traadita internet;
-õhu- ja veetemperatuure saab jälgida kodulehelt;
-lähimad söögikohad ja kauplus asuvad Võsu alevikus, paarsada meetrit rannast.
Võsu randa tuntakse mitmete ürituste ja oma ime ilusa ranna poolest, mis kutsub igal aastal kokku tuhandeid turiste.

# data[].attributes.body
Äntu järved on väike rühm lähestikku asuvaid alkalitroofseid järvi Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Pandivere kõrgustiku lõunaosas. Järved jäävad umbes 7...11 kilomeetri kaugusele Väike-Maarja alevikust. Järved asuvad Äntu maastikukaitseala territooriumil.
Siia kuulub seitse suhteliselt väikest looduslikke järve ja kolm tehisjärve:
Sinijärv, Vahejärv, Valgejärv, Linaleojärv, Mäeotsa järv, Umbjärv, Kaanjärv
Tehisjärved:
Järaniku järv ehk Äntu paisjärv
Lisaks asub seal õpperada kus tutvustadakse kohalikku loodus ja keskkonda. Äntu järved on väga populaarne koht turistide seas.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kiviõli poolkoksimäed ehk Kiviõli tuhamäed on põlevkivi poolkoksi  kuhjamisel tekkinud mäed Kiviõli loodeosas. Mägesid nimetatakse sageli ekslikult tuhamägedeks. Kiviõlis asub kaks mäge: vana ja uus. Vana poolkoksimäe absoluutne kõrgus on 138 meetrit ja uue mäe kõrgus on 135 meetrit. Mäed on tekkinud Kiviõli ja Kohtla-Järve keemiatehase poolt põlevkivi tootmisel tekkinud poolkoksi ladustamisel.

# data[].attributes.body
Mahu on küla mis asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Mahu küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. See asub Soome lahe rannikul. Seal asub ka Mahu sadam ja külast lääne poole jääb Mahu soo. Soo pindala on 555 ha ja turbakihi paksus on kuni 6 meetrit.Magu külas on sündinud meteoroloog ja meremees Eduard Kägi. Seal sündis ka ooperilaulja Aaro Pärn. Mahus on ka väga ilus rannd kus käime suvel ujumas.

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.headline
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.subject
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.body
Viru raba rada on 3,5 km ja ringi pikkus on 6km. Raba algus on Liiapeksi oksa maanteel ja lõppeb Jõelähtme-Kamba tee äärest.  Sellele on iseloomulik paks turbalasund, laukad, liigi vaene taimestik ja älved. Rada tutvustab kõrgsoo maastikku ja -taimestikku. Õpperada tutvustab vallseljakut, rabataimestikku, endiseid liivaluiteid ja nõmmemetsa. Läbi raba liikumiseks on laudtee ja selle keskel asub vaatetorn. Selle nimi on tulnud selles , et see asub ajaloolise Harjumaa idaosas, vastu Virumaad.  Viru raba vanus on ligikaudu 3000 tuhat aastat.

# data[].attributes.location_name
Lammasmäe Puhkekeskus OÜ, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Lammasmäe Puhkekeskus OÜ, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Lammasmäe Puhkekeskus OÜ, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tuntud mesoliitiline koht, mis on nime andnud kogu kultuurile, Kunda kultuurile. 8700-4950 ekr elati asulas, kus viibisid keskmise kiviaja kütid ja kalastajad, järeldatakse leidudest. Kalastamine ja küttimine tuli sellest, et üks järv maatõusu tagajärjel tekkis neil koht, kus kalastada. Kohapealt on leitud luuesemeid, mille tõttu on ka Kunda kultuuri nimetatud luukultuuriks.
Tänapäeval saab seal pidusi korraldada, nt sünnipäevapidusid jne.

# data[].attributes.location_name
Maarja kabel, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
Maarja kabel, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Maarja kabel, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Maarja kabel, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Maarja kabel on varemete kabel Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas Viru-Nigula linnas. Tegemist on Virumaa vanima kivist sakraalehitisega. Kabeli varemed on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kabel on pühendatud Neitsi Maarjale.
Tänaseni pole selge, miks kabel ehitati. Arvatakse, et kabel on mälestuseks Liivi ordu ja Vene vägede lahingust 1268. aastal Viru-Nigula lähedal. Pärast reformatsiooni 16. sajandil kabelit enam ei hooldatud. Kuna kabelit hakati hiljem seostama rahva ebausuga, lammutati see 17. sajandil osaliselt ja lagunes.

# data[].attributes.body
Vasta Kool on kool, mis asub Lääne-Viru maakonnas ning on tegelikult ka mõisakool.
Esimene õpetaja oli Jürgen Bläs 17.sajandil, ning sel ajal puudus koolimaja ja kasutati eramaja. Lugemist õpetati seal juba 1643.aastal.
1867. aastal sai Vasta Koolist vallakool.
1918. aastal sai Vasta Koolist algkool, mis oli 3-klassiline (1-3klass).
1991. aastal sai Vasta Koolist põhikool ehk siis 1-9klass.

# data[].attributes.location_name
Palermo metsa matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Palermo metsa matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Palermo metsa matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Palermo metsa matkarada ei ole otseselt Lääne-Virumaal oluline paik, kuid see on oluline koht minu südames. Palermo mets istutati mitukümmend aastat tagasi minu vanavanemate poolt ning nemad kui ka nende lapsed on näinud seda metsa kasvamas. Selle metsa puud on praeguseks juba üpris pikaks kasvanud ning sinna on rajatud erinevaid jooksu-, suusa-, kui ka kelguradasid. Seal metsas on ka praegu üks rattarada, kus saab suvel ratastega natuke ekstreemsemalt sõita. Mets iseenesest pole väga suur, kuid seal saab lõbusalt ning aktiivselt aega veeta. Talvel on mets peamiselt suusatajatele mõeldud, kuna suuremad teed on kõik suusamasinaga üle käidud.

# data[].attributes.location_name
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere lähedal asuvat Mädapea mõisa on esmamainitud 1425. aastal. Algselt kuuls see kompleks kärkna kloostrile. Teada on, et mõis hävis 18. sajandil ja kohe see ka taastati Mõisa viimaseks omanikuks, enne 1919. aasta võõrandamist oli Ernst von Renteln. Mädapea mõis onühekorruseline punastest tellistest ja  puitverandadega  taastatud historitsistlikus stiilis 1850.a.
Täna eksponeeritakse Mädapea mõisas kaasaegset Eesti kunsti ja käsitööd. Püsinäituseks on Aivar Juhansoni šaržid, mida on välja pandud üle 800 pildi.
Mõisas korraldatakse lille ja muid laatu, toimuvad koolitused, üritused ja kursused.

# data[].attributes.location_name
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere tammik on üks Rakvere pühamaid kohti sellepärast, et seal saab rahulikult rahus jalutada, sporti teha või niisama head värsket õhku hingata. Tammikus on ka erinevad tablood, kus on kirjas erinevad loomaliigid või taimed mis seal elutseda võivad. Rakvere tammiku kaitseks on ka rajatud Rakvere tammiku maastikukaitseala. Kõige ilusam on tammik sügisel, kus tammepuude lehed on ilusad kuldpruunid ning kogu vaatepilt on lihtsalt lummastav. Tammiku servas asub ka üks tähtis monument, mille nimeks on "Okaskroon". See mälestusmärk rajati nõukogude võimu repressioonide ohvritele ning see avati 14. juunil 1991.

# data[].attributes.location_name
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Kolmainu kirik on linnale tähtis mitmel eri moel. Just selles kirikus avati 1408. aastal rakvere esimene kool. 400 aastat hiljem asutati kiriku kõrvale ka kivi kuhu on kirjutatud 400 aasat haridust rakveres. See on selge märk, et rakvere oli juba palju aega tagasi üks haritud kohtade seas Eestis. Lisaks asub seal tänaseni linnale tähtis kirik. Seda kirikut hakkati ehitama 1400. aastal, ning 1559. ja 1604. aastal lammutati kirik sõja tegevuse käigus. 1684. aastal alustati kiriku taastamist ja sellises seisus on ta säilinud tänase päevani. Selle kiriku muudab eriliseks keskpäeval Arvo Pärdi kirjutatud kellamängu teos.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tarva kuju on tehtud Rakvere linna 700. sünnipäevaks. Rakvere ajalooline nimi oli Tarvanpea ning selle nime järgi tehti ka tarva kuju. Kuju graniitalusel on kirjas kõigi kuju jaoks annetanud isikute nimed. Tarvase kuju on saanud Rakvere linna reklaamipunktiks ning selle järgi on asutatud ka spordiklubisid ning mitmeid firmasid. Tarvase kuju on ka kujutatud paljude Rakvere ga seonduvatel turismiesemetel. Kuju avati 15. juunil 2002 ning selle kuju skulptoriks oli Tauno Kangro. Kuju kaalub üle seitsme tonni ning on 7.1 meetrit pikk. Tarvase kuju on avatud iga kell ning iga ilmaga. Seda saab vaatamas käia koos Rakvere linnuse külastamisega, kuna kuju asub kohe Rakvere linnuse kõrval.

# data[].attributes.location_name
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Politseimuuseum on üks klassikaline Rakvere turismikoht. Seal saab proovida oma reaktsiooniaega, tunda 7km/h - st avariid, saab oma sõrmejälgi võtta ning külastada erinevaid töötubasid. Politseimuuseumis saab ka tutvuda vanade ning uute politseiautodega ning saab proovida, kui auto läheb üle katuse. Koht on ainulaadne, kuna see on ainus politseimuuseum Eestis. Politseimuuseum avati 2013. aastal ning eesmärgiks oli olla interaktiivne muuseum, kus külastajad saavad läbi isetegevuse ja mängu kogeda politsei tööd. Eesti politseimuuseum pakub ka kahte erinevat laborit: Kohtueelse uurimise labor ja eriüksuse laskeharjutused.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja mälestussammas on üks uhkemaid sambaid Eestis. See monument on mitu korda hävinenud ja uuesti üles ehitatud oma originaal seisukorda. Esimest korda avati see sammas 30. augustil 1925. aastal. Ajalooliselt on teada, et esimene sammas läks maksma 1,5 miljonit marka. Esimest korda hävis sammas 1940. aasta sügisel, siis püstitati mitu korda ajutisi mälestus märke, mis ei meenutanud originaali. Viimast korda lammutati mälestussammas 1942. aastal ja viimane märk avati 30. augustil 1992. aastal. Igal vabariigi aastapäeval koguneb palju inimesi selle monumendi juurde, et mäletada Vabadussõjas hukkunud mehi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on tähtis, sest see oli kunagi tähtis varjumis paik ja kaitserajatis. Rakvere ordulinnus on säilinud peaaegu täis kompleksena ja tänasel päeval on see koht väga suur turismi objekt. Rakvere linnusest on esimsesed jäljed alates 5.-6. sajandist. Algselt oli linnus puidust ja hiljem ehitati kivist. 13. sajandil on mainitud rakvere linnust ka kirjutistest. Tänasel päeval asub seal söögi koht, loomad, vangla, piina kamber ja põrgu. Lisaks saab seal vibu lasta ja külastada mõõkade näitust, ning neid proovida. Suurematel tähtpäevadel on linnuses kuulda laulmas ööbikut, see tähendab, et tehakse rahvale kahuriga, mille nimi on Ööbik, pauku