# data[].attributes.body
Augusto José Ramón Pinochet Ugarte va ser un militar, polític i dictador xilé en el període comprés entre 1973 i 1990.
Augusto Pinochet, com a comandant en cap de la branca més antiga de les forces armades, va assumir la presidència de la Junta Militar de Govern. El 17 de juny de 1974, mitjançant el Decret llei 527,53​ va assumir com a cap suprem de la Nació,54​ denominació que va mantindre fins al 17 de desembre de 1974, quan mitjançant una modificació de dita decret 55​ va ser nomenat president de la República pels altres integrants de la Junta Militar.
Pinochet va buscar legitimar la seua dictadura en 1978, per mitjà d'un qüestionat plebiscit nacional, el qual no es va celebrar en forma oberta ni transparent.56​ Dos anys després, mitjançant un nou plebiscit, la legitimitat del qual també és qüestionada,5​57​ es va aprovar la Constitució de 1980 en reemplaçament de la Constitució de 1925.

# data[].attributes.body
La República de Cuba de 1902 a 1959​, es refereix al primer estat cubà que va existir després de la fi de l'ocupació estatunidenca a l'Illa de Cuba el 20 de maig de 1902 fins al triomf de la Revolució Cubana l'1 de gener de 1959, la qual instauraria un estat socialista.
Constitució de 1940:
El 10 d'octubre va entrar en vigor la Constitució de 1940.24​ La Constitució de 1940 va posar en relleu les inspiracions de la constitució de la República Espanyola de 1931 i constava de 286 articles, agrupats en 19 títols; introduïa innovacions en relació amb les constitucions anteriors en convertir en constitucionals institucions que amb anterioritat eren confirmades només per lleis ordinàries com ho va ser en el cas de la família consagrant la igualtat entre els esposos, la institució del divorci, etc.
Golp de Batista:

Després de huit anys d'un govern constitucional sota les presidències de Ramón Grau Sant Martí i Carlos *Prío *Socarrás, Batista era un dels candidats en les eleccions de 1952. A causa d'això, el 10 de març de 1952, va donar de nou un Colp d'estat, al·legant una sèrie de raons, valent-se del seu lideratge dins de les Forces Armades i estant recolzat per uns certs sectors polítics del país. Batista va deposar a Carlos *Prío *Socarrás, el president sortint, va cancel·lar les eleccions i es va imposar com a "President Provisional".

# data[].attributes.body
https://padlet.com/olgagonzabril/4ww8wkinmlbp2cea

# data[].attributes.body
Blau obscur: més de 900 tropes estatunidenques.
Blau clar: 100-1100 tropes estatunidenques
Taronja: ús d'instal·lacions militars.

# data[].attributes.body
La Guerra hispà-estatunidenca va ser un conflicte bèl·lic que va enfrontar a Espanya i als Estats Units en 1898, resultat de la intervenció estatunidenca en la guerra d'Independència cubana. Al final del conflicte Espanya va ser derrotada i els seus principals resultats van ser la pèrdua per part d'aquesta de l'illa de Cuba ( va quedar baix tutela dels Estats Units), així com de Puerto Rico, Filipines i Guam, que van passar a ser dependències colonials dels Estats Units.

# data[].attributes.body
L'oest de la Florida va ser declarada pel president James Madison com una possessió dels EUA en 1810, després que el territori haguera proclamat la seua independència d'Espanya.

El Tractat Adams-Onís de 1819 amb Espanya va donar lloc a la cessió, per part d'Espanya, de la Florida Oriental. L'article III del tractat, degudament investigat, va resultar en l'adquisició d'una xicoteta part del centre de Colorado.
La compra d'Alaska va ser una adquisició
d'1 518 800 quilòmetres quadrats de l'actual estat d'Alaska per part dels Estats Units a l'Imperi rus duta a terme en 1867, a instàncies del secretari d'Estat estatunidenc William H. Seward.

La compra d'Alaska (En Inglés: Alaska Purchase) (En Rus: Продажа Аляски) va ser una adquisició d'1 518 800 quilòmetres quadrats de l'actual estat d'Alaska per part dels Estats Units a l'Imperi rus duta a terme en 1867, a instàncies del secretari d'Estat estatunidenc William H. Seward.

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/40/Non-Native-American-Nations-Territorial-Claims-over-NAFTA-countries-1750-2008.gif

Eix cronològic on podem observar les adquisicións dels Estats Units.

# data[].attributes.body
La Guerra hispà-sud-americana va ser un conflicte bèl·lic naval que va enfrontar a Espanya contra una aliança formada per Xile, el Perú, Bolívia i l'Equador entre 1865 i 1866. Els últims dos països, mancant mitjans, no van participar militarment, però van donar suport polític als primers i li van negar el proveïment a la flota espanyola

El conflicte es va generar i va aguditzar en un període de contínues intervencions de les potències europees en territoris de les noves repúbliques americanes, problemes diplomàtics pendents, deutes impagats i conceptes d'honor inadequats per a la llibertat de premsa i la destructivitat de les armes aconseguits a mitjan segle XIX. En aqueixes circumstàncies, els temeraris actes d'una flotilla espanyola van fer témer en les capitals dels països de la costa del Pacífic un intent borbó de reconquesta. Julio F. Guillén afirma que La campanya del Pacífic (1863-66), pels continus errors d'un i un altre bàndol va desembocar en una guerra estúpida, de la qual un historiador nostre afirma que va ser sense objecte ni objectius.

# data[].attributes.body
Els EUA ha jugat un paper preponderant en desenes de colps d'estat per tot el món, alguna cosa que Amèrica Llatina coneix molt bé.

Recentment, Veneçuela va denunciar un colp d'estat en marxa al país, organitzat pels EUA, després de l'autoproclamació del diputat Juan Guaidó com a "president encarregat".

Veneçuela 1948 i 2002

El 24 de novembre de 1948 va ser deposat a Veneçuela el llavors president Ròmul Gallecs, després de 9 mesos en el poder, ocupant el seu lloc una Junta Militar de Govern. En el Manifest a la Nació que va circular dies després, el governant enderrocat va informar que en una caserna de Caracas un membre de la Missió Militar dels EUA va donar assessoria als colpistes. Més endavant, a la seua arribada a Cuba, en qualitat d'exiliat, va dir: "Aquest colp té olor de petroli", en al·lusió als interessos de Washington en territori veneçolà.

# data[].attributes.body
Que es?
És el principi de la política exterior dels Estats Units de no permetre la intervenció de les potències europees en els assumptes interns dels països de l'hemisferi americà.
Quan i qui?
Va ser elaborada en 1823 als Estats Units per John Quincy Adams i atribuïda al president James Monroe.
Objectiu
1. Impedir qualsevol intent de colonització o recuperació de ex-colònies.
2. Deixar clarament establida l'anomenada "doctrina de les dues esferes" i l'advertiment a Europa que es mantinga dins de la seua esfera.
Conseqüencies
•La conseqüència més important va ser la creació de la teoria de les dues esferes i d'allí que es parle de la doctrina Monroe com de "la doctrina d'Amèrica per als americans" o, una miqueta sarcàsticament, de "Amèrica per als nord-americans".
•Va aconseguir detindre una doble amenaça: la dels russos que tractaven d'estendre's per la costa del Pacífic i excloure tots els navilis estrangers al nord del paral·lel 51, i la de les potències de la Santa Aliança.

# data[].attributes.body
El Destí Manifest és una filosofia nacional estatunidenca que explica la forma en què els Estats Units entenen el seu lloc en el món i com es relaciona amb altres pobles. És una idea expressada en una frase que s'ha convertit en doctrina i expressa la creença que els Estats Units d'Amèrica està destinada a expandir-se cap als territoris no conquistats d'Amèrica del Nord, cap al sud del país i, en general, sobre l'Hemisferi Occidental. D'acord amb aquest ideari, no bastava l'ocupació de territoris sinó també era usat per a justificar les adquisicions territorials fetes.

# data[].attributes.body
La Guerra del Pacífic va tindre lloc en l'oceà Pacífic, les seues illes i a Àsia Oriental, entre 1941 i 1945.

En 1937, el Japó va reiniciar la seua expansió per la Xina, iniciant-se la Segona Guerra Sinó-japonesa. Després de lliurar dues batalles amb la Unió Soviètica, amb resultats adversos, el Japó va ocupar la la Indoxina, colònia francesa, buscant finalitzar la llarga contesa a la Xina. el Regne Unit, els Estats Units i altres nacions amb interessos a la regió van respondre imposant un embargament econòmic que amenaçava amb asfixiar al xicotet país.

L'atac japonés no va aconseguir acabar amb l'Armada estatunidenca en el Pacífic, encara que la va afeblir. El Japó va aconseguir conquistar Filipines, Malàisia, Birmània, les Índies Orientals Neerlandeses, Hong Kong i va emprendre una ofensiva en l'oceà Índic en 1942.
L'avanç estatunidenc pel Pacífic va aconseguir forçar una gran batalla naval coneguda com la batalla de la Mar de les Filipines, on l'Armada nipona va patir pèrdues irreparables, que van ser explotades en la batalla del Golf de Leyte.