# data[].attributes.body
A shining city upon a hill
Exceptionalisme
Frontier-tesen
Manifest Destiny
Social darwisme
Imperialisme
Melting pot
Den amerikanske drøm

# data[].attributes.body
Tese om, at amerikanernes nationale identitet blev dannet under ekspansionen vestpå.
s. 16-18

# data[].attributes.headline
"Måske er vi alligevel brødre" - Høvding Seattle

# data[].attributes.subject
"Måske er vi alligevel brødre" - Høvding Seattle

# data[].attributes.body
Kildetekst: s. 25-23

# data[].attributes.body
Forfatteren til bogen.
Om borgerkrigen, borgerrettighedsbevægelsen og racisme i dag

# data[].attributes.body
Slaveriet, diskriminationen efter borgerkrigen, borgerrettighedsbevægelsen, diskrimination i dag

# data[].attributes.body
Dokumentar om amerikanernes identitet. Mellem den universelle, liberale nation på den ene side og de hvides nation på den anden side.
Link til google drev: https://drive.google.com/open?id=0B2rFBoDklWPgb2k4blVJaTQ5dlE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Den engelske historiker Simon Schama ser før præsidentvalget i USA i 2008 på nogle af de udfordringer, der truer nationens fremtid. Gennem den amerikanske historie har indvandring og immigration altid været et kerneemne, for hvem skulle have lov til at kunne kalde sig en ægte amerikaner? Ser man bort fra den gradvise udryddelse af den oprindelige befolkning af indianere, var de dominerende indvandrere i 1600-tallet hvide, kristne protestanter fra England. Det ændrer sig gradvis i den amerikanske smeltedigel: Man importerer sorte slaver fra Afrika, hvis efterkommere langt senere bliver amerikanske borgere; annektionen af dele af Mexico gennem krig i 1848 gør ca. 100.000 mexicanere til ikke-hvide amerikanere; jernbanerne fra Atlanterhavskysten til Stillehavskysten bygges i høj grad af kinesiske arbejdere sidst i 1800-tallet; industrialiseringen medfører bl.a. en massiv indvandring af fattige østeuropæere i 1920'erne osv. John F. Kennedy bliver USA's første katolske præsident og definerer USA som en nation af immigranter, og valget af Barack Obama til den første farvede præsident peger mod et multi-etnisk USA, som ikke er fuldstændig domineret af WASPs (White Anglo-Saxon Protestants).

9. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Den engelske historiker Simon Schama ser før præsidentvalget i USA i 2008 på nogle af de udfordringer, der truer nationens fremtid. Gennem den amerikanske historie har indvandring og immigration altid været et kerneemne, for hvem skulle have lov til at kunne kalde sig en ægte amerikaner?

# data[].attributes.attachment_link.title
Discover a video on America's Westward Expansion and Manifest Destiny

# data[].attributes.attachment_link.description
This animated map illustrates the growth of the United States from 1790-1861, when it expanded West through Manifest Destiny and the Louisiana Purchase.

# data[].attributes.body
Reenactment

# data[].attributes.headline
Erindringen af borgerkrigen og slaveriet

# data[].attributes.subject
Erindringen af borgerkrigen og slaveriet

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
protests over confederate statue shake charlottesville

# data[].attributes.attachment_link.title
Protests over Confederate statue shake Charlottesville, Virginia

# data[].attributes.attachment_link.description
Protests are rattling genteel Charlottesville, Virginia, hometown of Founding Father Thomas Jefferson, over the city's plans to remove a statue of Confederate Gen. Robert E. Lee from a downtown park.

# data[].attributes.body
s. 24-31

# data[].attributes.headline
Hector Crèvecour: Hvad er en amerikaner?

# data[].attributes.subject
Hector Crèvecour: Hvad er en amerikaner?

# data[].attributes.body
Kildetekst, s. 11-12.
Ideen om immigrationsnationen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tidslinje, Emma Leth, Mille Mylin, Laura Schiess

# data[].attributes.headline
Den amerikanske uafhængighedserklæring 4. juli 1776

# data[].attributes.subject
Den amerikanske uafhængighedserklæring 4. juli 1776

# data[].attributes.body
Kildetekst
Erklæringen byggede således på idéen om folkesuverænitet – at den politiske magt i en stat i sidste ende må bygge på folkets samtykke. Den indeholder også liberale ideer herunder grundbegreber vedrørende menneskerettigheder. De blev få år senere udfoldet i den franske menneskerettighedserklæring.
Ideen om den universelle nation - alle er født lige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når det under de menneskelige begivenheders forløb bliver nødvendigt for et folk at løse de politiske bånd, som har forbundet det med et andet, og at indtage den særskilte og ligeberettigede stilling blandt jordens magter, som naturens love og naturens Gud berettiger det til, så kræver en sømmelig respekt for menneskehedens dom, at det angiver de grunde, som tvinger det til adskillelsen.

Vi anser disse sandheder for indlysende:

-at alle mennesker er skabt lige;

-at de af deres Skaber har fået visse umistelige rettigheder;

-at blandt disse er liv, frihed og stræben efter lykke.

-at regeringer er oprettet mellem mennesker for at sikre disse rettigheder, idet de udleder deres berettigede magt af de regeredes samtykke;

-at det, når en regeringsform bliver ødelæggende for disse formål, er det folkets ret at ændre eller afskaffe den og indsætte en ny regering, idet det fastlægger dens grundlag på sådanne principper og ordner dens myndighed på den måde, der forekommer det bedst egnet til at virkeliggøre dets sikkerhed og lykke.

Klogskab byder ganske vist, at styreformer, der har været i kraft i lang tid, ikke bør forandres af ubetydelige og forbigående grunde, og i overensstemmelse hermed har al erfaring vist, at menneskeheden er mere tilbøjelig til at tåle, så længe onderne er udholdelige, end til at tage sig selv til rette ved at afskaffe de former, som den er vant til.

Men når en lang række misbrug og magtovergreb, der uforanderligt forfølger det samme formål, røber en beslutning om at underkaste folket absolut despoti, er det dets ret, er det dets pligt at afkaste et sådant styre og sørge for nye vogtere af dets fremtidige sikkerhed.

Sådan har disse koloniers tålmodige lidelse været, og sådan er nu den nødvendighed, der tvinger dem til at forandre deres tidligere regeringssystemer. Den nuværende konge af Storbritanniens historie er en historie om gentagne krænkelser og magtovergreb, der alle som direkte mål har at oprette et absolut tyranni over disse stater.

(...)

Derfor forkynder og erklærer vi, repræsentanterne for Amerikas Forenede Stater, forsamlede til almindelig kongres, idet vi kalder verdens øverste dommer til vidne på vore hensigters renhed, højtideligt i dette folks navn og med dets autoritet,

-at disse forenede kolonier er og rettelig bør være frie og uafhængige stater,

-at de er løst fra al tilknytning til den britiske krone, og at al politisk forbindelse mellem dem og staten Storbritannien er og bør være totalt opløst, og

-at de som frie og uafhængige stater har fuldstændig magt til at føre krig, slutte fred, indgå alliancer, indrette handel og foretage alle andre handlinger og ting, som uafhængige stater med rette kan gøre.

Og til støtte for denne erklæring, i fast tillid til det guddommelige forsyns beskyttelse, indestår vi gensidigt over for hinanden for vort liv, vor skæbne og vor hellige ære.

# data[].attributes.attachment_link.title
Den amerikanske uafhængighedserklæring 4. juli 1776

# data[].attributes.attachment_link.description
Når det under de menneskelige be­givenheders forløb bliver nødvendigt for et folk at løse de politiske bånd, som har forbundet det med et andet, og at indtage den særskilte og ligeberetti­gede stilling blandt jordens magter, som naturens love og naturens Gud beret­tiger det til, så kræver en sømmelig respekt for menneskehedens dom, at det angiver de grunde, som tvinger det til adskillelsen.

# data[].attributes.headline
Statistik over synet på på afro-amerikanere

# data[].attributes.subject
Statistik over synet på på afro-amerikanere

# data[].attributes.body
Fra: "Trump fortæller sine vælgere, at deres vrede mod sorte skam ikke er racisme" (Politiken, d. 16. januar 2018)

# data[].attributes.body
Fra USA's udfordringer (Columbus, 2. udgave)

# data[].attributes.headline
1: U.S. Immigrant Population and Share over Time, 1850-Present

# data[].attributes.subject
1: U.S. Immigrant Population and Share over Time, 1850-Present

# data[].attributes.body
This chart displays both the number of immigrants residing in the United States and their share of the total U.S. population over time.
Kilde: Migration Policies Institut

# data[].attributes.headline
2: J. Keppler: "Welcome to All!" i Puck,  April 28, 1880

# data[].attributes.subject
2: J. Keppler: "Welcome to All!" i Puck,  April 28, 1880

# data[].attributes.body
This cartoon reflects the welcome extended to immigrants of the 1880s and the concept of America as a land of refuge.
The sign to the left of Uncle Sam reads: "Free education, free land, free speech, free ballot, free lunch." The sign near the center of the image reads: "No oppressive taxes, no expensive kings, no compulsory military service, no knouts or dungeons."

# data[].attributes.body
American Progress (1872) by John Gast is an allegorical representation of the modernization of the new west. Columbia, a personification of the United States, is shown leading civilization westward with the American settlers. She is shown bringing light from the East into the West, stringing telegraph wire, holding a school textbook that will instill knowledge,[1] and highlights different stages of economic activity and evolving forms of transportation.[

# data[].attributes.body
(Fra: Wikimedia.org)
The concern of Roman Catholic interference in public education is brilliantly rendered in what many scholars regard as Nast’s most famous, and well-executed anti-Catholic image.

# data[].attributes.headline
2: Tegning "Uncle Sam kicks out the Chinaman" (1886)

# data[].attributes.subject
2: Tegning "Uncle Sam kicks out the Chinaman" (1886)

# data[].attributes.body
(Fra: Wikimedia.org)
En tegning der referere til "The Chinese Exclusion Act". Selve tegningen er en reklame for et rengøringsprodukt.

# data[].attributes.body
Fra "USA - identitet og historie"

1882: The Chinese Exclusion Act. Lovgivningen blev underskrevet af præsident Chester A. Arthur og betød blandt andet et forbud mod immigration fra Kina i 10 år, ligesom kinesere, der allerede befandt sig i USA, ikke kunne få amerikansk statsborgerskab.

1921: Immigrationskvoter. USA's historie har budt på en række immigrationskvote-systemer, hvor et af dem blev indført i 1921. Her blev immigrationen begrænset til tre procent per befolkningsgruppe, der allerede befandt sig i USA i 1910. Det gik særligt ud over øst- og sydeuropæiske immigranter, der først i højere ankom til USA senere end eksempelvis nordeuropæerne.

# data[].attributes.body
(Fra: Wikimedia.org)
The play was an adaptation of William Shakespeare's Romeo and Juliet, set in New York City. The play's immigrant protagonist David Quixano, a Russian Jew, falls in love with Vera, a fellow Russian immigrant who is Christian.