# data[].attributes.body
Skriv en debatterende artikel, hvor du undersøger, hvilken rolle journalistik har – eller kan have – i samfundet i dag.

I din artikel skal du diskutere og debattere emnet ved bl.a. at inddrage Farvel til radioen, der ødelagde den gode stemning og et eller flere af de synspunkter, der bliver udtrykt i Den konstruktive journalistik er tiltrængt.

I din undersøgelse skal du særligt fokusere på:

At diskutere, hvilken rolle journalistik bør spille i forhold til samfundsmæssige emner, idet du bl.a. inddrager hovedsynspunkter og argumenter fra Farvel til radioen, der ødelagde den gode stemning.

At underbygge dine synspunkter ved at inddrage konkrete eksempler på journalistik (fx konstruktiv journalistik og forskellige måder at bruge nyhedskriterierne på) samt forholde dig til andre synspunkter på emnet. Inddrag Den konstruktive journalistik er tiltrængt.

At præsentere emnet gennem en fokuseret indledning og diskussion og forsøge at overbevise din læser gennem en stærk og velgennemtænkt argumentation med en afslutning, der markerer dit synspunkt.

Omfang af din artikel: tre-fire normalsider a 2400 enheder (antal anslag inklusive mellemrum).

# data[].attributes.headline
Hvad vil det sige at diskutere og debattere

# data[].attributes.subject
Hvad vil det sige at diskutere og debattere

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Radio Loud bekender sig til såkaldt konstruktiv journalistik. Det kan lyde ufarligt, men dækker over konfliktskyhed og journalistisk dovenskab.

Læs artiklen senere Gemt (klik for at fjerne) Læst

# data[].attributes.attachment_link.title
Asger Juhl: Farvel til radioen, der ødelagde den gode stemning

# data[].attributes.attachment_link.description
Radio Loud bekender sig til såkaldt konstruktiv journalistik. Det kan lyde ufarligt, men dækker over konfliktskyhed og journalistisk dovenskab. Læs artiklen senere Gemt (klik for at fjerne) Læst

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Med sit fokus på løsninger er den konstruktive tilgang et tiltrængt supplement til den klassiske, konfliktorienterede journalistik, skriver journalist Kurt Strand

DER MANGLER LÆGER. Mange steder i landet er der langt til nærmeste praksis. Og det går også ud over beboerne på plejehjem, især i såkaldte udkantsområder. Sådan lyder, kort fortalt, ét af de problemer, som den daglige P1-udsendelse "Public service" i det snart forløbne år har haft fat i. Og som onsdag formiddag blev fulgt til dørs med en løsning, hjulpet på vej af journalist Jesper Borup og et panel, der forsøger - som det hedder i foromtalerne - at "bringe døgnets aktuelle historier et skridt videre".

Konceptet bygger på genren "konstruktiv journalistik", der i de senere år har bredt sig til medier i store dele af verden. Og som herhjemme udvikles ikke mindst via et institut i Aarhus med tidligere DR-nyhedsdirektør Ulrik Haagerup i spidsen.

Med sit fokus på løsninger er den konstruktive tilgang et tiltrængt supplement til den klassiske, konfliktorienterede journalistik. Adskillige undersøgelser viser voksende træthed blandt læsere, lyttere og seere, når medier og politikere leder efter hår i suppen. Og når de graver grøfter dybere i stedet for at bidrage aktivt med løsninger på alt det, der skovles op på den daglige nyhedsdagsorden.

Senest har debatmøder om politik og journalistik i fem danske byer - arrangeret af Folketingets Presseloge og instituttet i Aarhus - sat en tyk streg under, at mediebrugerne efterspørger fornyelse. Som 18-årige Sanne Holton udtrykte det, da jeg i slutningen af november interviewede hende efter debatmødet i Kolding: "Meget af det, jeg hører, er konflikter og mudderkast. Og det er megaærgerligt, at tiden skal gå med sådan noget fjolleri i stedet for at nå frem til løsninger. Jeg savner også at høre om det, der fungerer - i stedet for alt, der ikke gør."

Sanne Holtons ord er selvfølgelig ikke repræsentative. Men de antyder nok en del af forklaringen på, at flere og flere - især unge - vender ryggen til de traditionelle medier.

DERFOR ER ETHVERT BIDRAG til fornyelse af indgroet medielogik velkomment. "Public service" på P1 er et blandt flere bud på fornyelse.

Gårsdagens udsendelse bød som nævnt på en løsning på den lægemangel, der konkret rammer plejehjem flere steder i landet. En lytter, Mogens Hüttel, foreslog at bruge pensionerede læger. Mange af dem har, fortalte han, stadig lyst til at løse mindre opgaver. Og derfor vil han nu tage diskussionen op i en forening af pensionerede læger, som han er formand for.

Lige nu er manglen på plejehjemslæger særligt stor på Bornholm, og en repræsentant fra rådhuset i Rønne måtte erkende, at løsningen med de pensionerede ikke havde været overvejet. Men at den vil blive taget imod med kyshånd.

Dermed blev de daglige 56 minutter - også med en række andre emner på dagsordenen - endnu en gang et godt eksempel på konstruktiv public service-radio. Det var public service, ikke bare af navn. Men også af gavn. Mere af den slags, tak.
Kurt Strand er journalist, radiovært og ekstern producent af DR P1-programmet "Mennesker og medier".

# data[].attributes.attachment_link.title
Kurt Strand: Den konstruktive journalistik er tiltrængt

# data[].attributes.attachment_link.description
Med sit fokus på løsninger er den konstruktive tilgang et tiltrængt supplement til den klassiske, konfliktorienterede journalistik, skriver journalist Kurt Strand DER MANGLER LÆGER. Mange steder i landet er der langt til nærmeste praksis. Og det går også ud over beboerne på plejehjem, især i såkaldte udkantsområder.