# data[].attributes.attachment_caption
4. paleolitsko razdoblje,materijal mekani vapnenc,kip Venere,11.5 cm,autor nepoznat,pronadjena 7.8.1908.godine,lik žene sa naslagama sala

# data[].attributes.headline
Venera iz Lespuguea je figurica Venere, figurica golog ženskog lika iz kulture Gravettiena, datirana između 26.000 i 24.000 godina prije sadašnjosti. Visoka je oko 150 mm, a napravljena je od bjelokosti kljove. Čuva se u muzeju Musée de l'Homme (Muzej čovječanstva) u Parizu. stara između 24.000 i 26.000 godinabjelokost, 15 cm

# data[].attributes.subject
Venera iz Lespuguea je figurica Venere, figurica golog ženskog lika iz kulture Gravettiena, datirana između 26.000 i 24.000 godina prije sadašnjosti. Visoka je oko 150 mm, a napravljena je od bjelokosti kljove. Čuva se u muzeju Musée de l'Homme (Muzej čovječanstva) u Parizu. stara između 24.000 i 26.000 godinabjelokost, 15 cm

# data[].attributes.body
Otkriven u ulici Yni Yol 1993.
Oci formiraju duboke rupe u koje su postavljeni segemnti crnog opsilija ima ovratnik u obliku slova V ruke su spojene napred pokrivajuci genitalije visok 1,90m

# data[].attributes.body
Čovjek iz Urfe , također poznat kao kip Balıklıgöla , je drevni kip u obliku čoveeka pronađen u iskopinama u Balıklıgölu blizu Urfe , u geografskom području Gornje Mezopotamije , na jugoistoku moderne Turske . Datirano je 9000 prije Hrista do razdoblja predlončarskog neolitika , i smatra se "najstarijom naturalističkom skulpturom čoveka u prirodnoj veličini".

# data[].attributes.headline
Antropomorfna keramička figurina, poznata kao Daljski idol, Idol oz Dalja najpoznatiji je primerak brončanodobne figuralne plastike s područja Republike Hrvatske. Figurinu je Arheološkom muzeju u Zagrebu poklonio gospodin Josip Skriva, a objavio ju je Viktor Hoffiler 1928. godine u Vjesniku Arheološkog muzeja u Zagrebu. Pravi kontekst pronalaska figurine nije poznat. Ona je pronađena na položaju Banjkas uz samu obalu Dunava. Figurina potieče iz sloja uništenog djelovanjem Dunava. Iako se ponekad može naići na tvrdnje da figurina potječe iz uništenog groba, takvu hipotezu nije moguće sa sigurnošću potvrditi.Idol se datira u razdoblje srednjeg brončanog doba (1700.-1300. pr. Hr.) i povezuje s kulturnom grupom Dalj-Bijelo Brdo.

# data[].attributes.subject
Antropomorfna keramička figurina, poznata kao Daljski idol, Idol oz Dalja najpoznatiji je primerak brončanodobne figuralne plastike s područja Republike Hrvatske. Figurinu je Arheološkom muzeju u Zagrebu poklonio gospodin Josip Skriva, a objavio ju je Viktor Hoffiler 1928. godine u Vjesniku Arheološkog muzeja u Zagrebu. Pravi kontekst pronalaska figurine nije poznat. Ona je pronađena na položaju Banjkas uz samu obalu Dunava. Figurina potieče iz sloja uništenog djelovanjem Dunava. Iako se ponekad može naići na tvrdnje da figurina potječe iz uništenog groba, takvu hipotezu nije moguće sa sigurnošću potvrditi.Idol se datira u razdoblje srednjeg brončanog doba (1700.-1300. pr. Hr.) i povezuje s kulturnom grupom Dalj-Bijelo Brdo.

# data[].attributes.body
Cikladska civilizacija ili Cikladsko razdoblje) je kultura ranog brončanog doba koja se razvila na Cikladima u Egejskom moru, te svoj najveći uspon imala u periodu 3000. – 2000. pr. Kr.;

# data[].attributes.body
Nastao 9000 g. p.n.e
Materijal: pješčenjak
-drevni kip u obliku coveka visine 1.80cm

# data[].attributes.attachment_caption
Kompolje, glava žene, jantar, ←VI. st., Zagreb, Arheološki muzej

# data[].attributes.body
Kompolje, naselje u neposrednoj blizini Otočca, Ličko-senjska županija; 386 st. Tragovi naselja iz kasnoga brončanog doba. Nađeno je oko 500 grobova ilir. Japoda s bogatim inventarom. U rim. doba ovdje se vjerojatno nalazilo japodsko naselje Avendo, spomenuto u djelima ant. pisaca. Nalazi starohrv. grobova.

# data[].attributes.headline
Gudea, vladar grada Lagaša  oko (2080. pr. Hr.   2060. pr. Kr.), za čijega je vladanja Lagaš postao znatno trgovačko središte južne Mezopotamije. Sačuvan je veći broj njegovih kipova (danas u Louvreu), a epigrafski spomenici iz njegova doba važni su dokumenti za poznavanje duhovne kulture Sumerana.

# data[].attributes.subject
Gudea, vladar grada Lagaša  oko (2080. pr. Hr.   2060. pr. Kr.), za čijega je vladanja Lagaš postao znatno trgovačko središte južne Mezopotamije. Sačuvan je veći broj njegovih kipova (danas u Louvreu), a epigrafski spomenici iz njegova doba važni su dokumenti za poznavanje duhovne kulture Sumerana.

# data[].attributes.headline
Mikerinovo Trojstvo se smatra za jedno od najznačajnijih figuralnih prikaza iz staroegipatske IV. dinastije, a datiraju se u sredinu 3. milenijuma pr. Kr. Najpoznatija je ona koju je 1909. godine iskopala ekspedicija Harvardskog sveučilišta i Bostonskog muzeja umetnosti.

# data[].attributes.subject
Mikerinovo Trojstvo se smatra za jedno od najznačajnijih figuralnih prikaza iz staroegipatske IV. dinastije, a datiraju se u sredinu 3. milenijuma pr. Kr. Najpoznatija je ona koju je 1909. godine iskopala ekspedicija Harvardskog sveučilišta i Bostonskog muzeja umetnosti.

# data[].attributes.body
Oko 2750. godine pre Hrista
napravljeno od kamena
tematika mezopotamske umetnosti: bogovi,vladari j visoki dostojanstvenici
nalazi se u muzeju u Bagdadu

# data[].attributes.body
Umjetnost drevne Mezopotamije čine umjetnička djela koja su nastala na području Mezopotamije od 3500. pr. Kr. do 330. pr. Kr. U Mezopotamskoj skulpturi najbolje se očituju karakteristike ove umjetnosti. Tematika kiparstva su prvenstveno bogovi, vladari i visoki dostojanstvenici. Ljudski lik je uvijek prikazivan u dva položaja: osoba sjedi na prijestolju ruku sklopljenih na grudima u molitvi ili osoba stoji sa sklopljenim ili ispruženim rukama uz bokove.

# data[].attributes.headline
Ова породична статуа приказује Никару, чија је титула Писар житнице, који седи између две стојеће фигуре своје жене и сина. Када би Никара приказан како стоји, његове димензије су такве да би се надвио над друге две фигуре. Такође, иако дечакова голотиња, бочна коса и покрети прстом на уста указују на то да је веома млад, приказан је као и његова мајка. Ове диспропорције су очигледно биле резултат вајарске жеље да прикаже све три главе заредом.Место израде: Египат

# data[].attributes.subject
Ова породична статуа приказује Никару, чија је титула Писар житнице, који седи између две стојеће фигуре своје жене и сина. Када би Никара приказан како стоји, његове димензије су такве да би се надвио над друге две фигуре. Такође, иако дечакова голотиња, бочна коса и покрети прстом на уста указују на то да је веома млад, приказан је као и његова мајка. Ове диспропорције су очигледно биле резултат вајарске жеље да прикаже све три главе заредом.Место израде: Египат

# data[].attributes.headline
This family statue depicts Nykara, whose title is Scribe of the Granary, seated between the two standing figures of his wife and son. If Nykara were shown standing, his dimensions are such that he would tower over the other two figures. Also, although the boy’s nakedness, sidelock of hair, and finger-to-mouth gesture indicate that he is very young, he is depicted as the same height as his mother. These disproportions apparently resulted from the sculptor’s desire to show all three heads in a row.

# data[].attributes.subject
This family statue depicts Nykara, whose title is Scribe of the Granary, seated between the two standing figures of his wife and son. If Nykara were shown standing, his dimensions are such that he would tower over the other two figures. Also, although the boy’s nakedness, sidelock of hair, and finger-to-mouth gesture indicate that he is very young, he is depicted as the same height as his mother. These disproportions apparently resulted from the sculptor’s desire to show all three heads in a row.

# data[].attributes.body
1800. pre nove ere
napravljena je od drveta
najzanimljivija stvar o njoj je “momra haljina” koja pokazuje velike obline tela

# data[].attributes.body
Takozvana" Memnom pieta": Eos podiže tijelo svog sina Memnoma. Nastala oko 490. - 480. pre n.e.

# data[].attributes.attachment_caption
Stilska obilježja; Romanika ,Ana Hip  Romanika je prvi stil u europskoj umjetnosti koji se razvija u razdoblju od 1000. godine do pojave gotike u 12. Na skulp

# data[].attributes.headline
Prevedeno s engleskog jezika-Kore je moderni izraz za vrstu samostojeće starogrčke skulpture iz arhajskog razdoblja koja prikazuje ženske figure, uvijek mlade dobi. Kouroi su mladenački muški ekvivalent kore kipova. Korai pokazuju suzdržani "arhaični osmijeh", koji ne pokazuje emocije. Bio je to simbol ideala, koji je nadilazio nevolje svijeta.

# data[].attributes.subject
Prevedeno s engleskog jezika-Kore je moderni izraz za vrstu samostojeće starogrčke skulpture iz arhajskog razdoblja koja prikazuje ženske figure, uvijek mlade dobi. Kouroi su mladenački muški ekvivalent kore kipova. Korai pokazuju suzdržani "arhaični osmijeh", koji ne pokazuje emocije. Bio je to simbol ideala, koji je nadilazio nevolje svijeta.

# data[].attributes.headline
Kip je od parskog mramora visok 2,25 m. Prikazuje Atenu kako stoji, odjevena u tanki hiton prekriven težim himationom prebačenim preko lijevog ramena. Na prsima joj je egida s gorgoneionom. Njezina lijeva ruka seže preko prednjeg dijela tijela kako bi držala rub himationa; desna ruka je savijena prema gore u laktu za držanje koplja. Na glavi joj je korintska kaciga, a na tlu s njene desne strane je sklupčana zmija, što može aludirati na priču o Erihtoniju, autohtonom kralju Atene. Podlaktice i dijelovi prstiju su moderne restauracije, kao i koplje, sfinga na kacigi, te glava i dio namotaja zmije. Postoji opća suglasnost da je kip rimsko djelo koje seže prema klasičnim grčkim uzorima iz druge polovice 5. i prve polovice 4. stoljeća prije Krista, ali osim toga nema konsenzusa o točnom datumu ili autorstvu Grčka(e) skulptura(e) koja ga je inspirirala.[3]

# data[].attributes.subject
Kip je od parskog mramora visok 2,25 m. Prikazuje Atenu kako stoji, odjevena u tanki hiton prekriven težim himationom prebačenim preko lijevog ramena. Na prsima joj je egida s gorgoneionom. Njezina lijeva ruka seže preko prednjeg dijela tijela kako bi držala rub himationa; desna ruka je savijena prema gore u laktu za držanje koplja. Na glavi joj je korintska kaciga, a na tlu s njene desne strane je sklupčana zmija, što može aludirati na priču o Erihtoniju, autohtonom kralju Atene. Podlaktice i dijelovi prstiju su moderne restauracije, kao i koplje, sfinga na kacigi, te glava i dio namotaja zmije. Postoji opća suglasnost da je kip rimsko djelo koje seže prema klasičnim grčkim uzorima iz druge polovice 5. i prve polovice 4. stoljeća prije Krista, ali osim toga nema konsenzusa o točnom datumu ili autorstvu Grčka(e) skulptura(e) koja ga je inspirirala.[3]

# data[].attributes.headline
Konjanički spomenik Marka Aurelija (tal. Statua equestre di Marco Aurelio) je jedini sačuvani konjanički spomenik iz starog Rima. Napravljena je od bronce 176. godine i prikazuje cara Marka Aurelija (161. – 180.) čiji prikaz pokazuje dosta sličnosti s ranijim kipovima cara Augusta. Neki povjesničari vjeruju kako je dio spomenika bio i pobijeđeni barbarski vojskovođa kojemu Marko Aurelije svojom gestom pošteđuje život. U prilog tomu je i sarmaćanski prekrivač na konju, te se pretpostavlja kako je spomenik bio podignut u proslavu pobjede Cara nad Sarmatima, nakon čega je Marko Aurelije dodao naziv Sarmaticus svojemu imenu.[1]

# data[].attributes.subject
Konjanički spomenik Marka Aurelija (tal. Statua equestre di Marco Aurelio) je jedini sačuvani konjanički spomenik iz starog Rima. Napravljena je od bronce 176. godine i prikazuje cara Marka Aurelija (161. – 180.) čiji prikaz pokazuje dosta sličnosti s ranijim kipovima cara Augusta. Neki povjesničari vjeruju kako je dio spomenika bio i pobijeđeni barbarski vojskovođa kojemu Marko Aurelije svojom gestom pošteđuje život. U prilog tomu je i sarmaćanski prekrivač na konju, te se pretpostavlja kako je spomenik bio podignut u proslavu pobjede Cara nad Sarmatima, nakon čega je Marko Aurelije dodao naziv Sarmaticus svojemu imenu.[1]

# data[].attributes.body
Iz 5. veka pre Hrista, 450. godine napravljen.
Nalazi se u Nacionalnom muzeju u Rimu
Visina replike je oko 152 cm, a skulptura je građena od kamena.
Hvali lepotu ljudskog tela i pokret pun vitalnosti.
Autor ovog dela je Myron, pa se ovo još naziva i Myronova skulptura.

# data[].attributes.body
Vrata crkve svetog Mihovila su dvokrilna bronzana vrata na zapadnom portalu katedrale u Hildesheimu , datirana oko 1015. godine . Njezini bogato ukrašeni biblijski likovi, koji suprotstavljaju prizore iz Postanka i života Isusa Hrista , smatraju se prvim slikarskim ciklusom njemačkog kiparstva . Nakon restauracije, krila vrata u predsoblju ponovno su usmerena prema van i tako predstavljala porta salutis onima koji su dolazili, vrata spasa na vidiku. Iz konzervatorskih razloga, krila vrata se otvaraju samo u svečanim prilikama. Vrata, koja su dobila ime po svom pokrovitelju, biskupu Bernwardu od Hildesheima (983–1022), smatraju se jednim od glavnih dela otonske umetnosti .

# data[].attributes.headline
Адам и Ева, саркофаг Јунија Баса, 359. н.е., мермер, (ризница базилике Светог Петра)

# data[].attributes.subject
Адам и Ева, саркофаг Јунија Баса, 359. н.е., мермер, (ризница базилике Светог Петра)

# data[].attributes.body
Sarkofag Junija Basa je remek-djelo kasnoantičkerimske tehnike i inventivnosti. U njemu je sahranjen rimski prefekt Junije Baso koji je primio kršćanstvo malo prije svoje smrti 359. godine.
Novi kršćanski elementi su skučenost prikaza, te nove teme iz starog i novog zavjeta prikazane reduktivnom metodom (sa samo dva ili tri lika). Reljefi su podijeljeni na dvije razine, od kojih je donja podijeljena na 5 dijelova nadsvođene lukovima, dok su na gornjoj dijelovi zatvoreni arhitravom

# data[].attributes.headline
Adam i Eva, Palatinska kapela, Palermo,Sicilija, Izalija

# data[].attributes.subject
Adam i Eva, Palatinska kapela, Palermo,Sicilija, Izalija

# data[].attributes.body
Palatu je sagradio Roger II u Palermu u Italiji 1100-ih godina.
Vidimo Adama i Evu sa zmijom u gornjem redu, a ispod njih anđeli ispraćaju Lota i njegovu porodicu iz Sodome i Gomore u mozaiku.