# data[].attributes.headline
Sánchez es refugia en el PP per dur l’alarma al maig

# data[].attributes.subject
Sánchez es refugia en el PP per dur l’alarma al maig

# data[].attributes.body
Després de renunciar a la idea dels Pactes de la Moncloa en favor d’una mera comissió al Congrés per acatar la imposició de Pablo Casado, Pedro Sánchez acudeix avui a la cambra baixa a refugiar-se en el PP per poder aprovar la tercera pròrroga de l’estat d’alarma que ha de dur l’excepcionalitat des del 26 d’abril, en què vencia ara, fins al 9 de maig. A més de pressionar-lo en la sortida dels nens – “demano al govern, també com a pare de dos nens petits, que rectifiqui i els permeti fer passejos curts per zones obertes”, diu Casado–, el PP encareix el suport que li ha donat en dues ocasions i reclama que un diputat popular presideixi la comissió de reconstrucció després de la crisi de la Covid-19. Quan fa poc més de cent dies que governa, el president espanyol puja a la tribuna del Congrés avui per sol·licitar l’aval per a quinze dies més de l’alarma decretada des del 15 de març i ho fa havent de mirar Casado i no socis d’investidura com ara ERC i EH Bildu. Pels de Gabriel Rufián, Sánchez continua “recentralitzant i usurpant competències”, i el vot, com en les anteriors ocasions, serà l’abstenció. Es ratifiquen en el sentit del vot –en aquest cas, el vot en contra– també JxCat i la CUP. Per Laura Borràs, la gestió de Sánchez està sent “un 155 sanitari i que prioritza la recentralització en lloc de l’eficiència”, així que demana la devolució de competències que el comandament únic va arrabassar a la Generalitat. JxCat ha presentat una resolució a favor que siguin els governs autonòmics els que regulin la sortida dels menors de 14 anys acompanyats, mentre que ERC esmena el decret perquè les comunitats puguin aprovar el desconfinament seguint els seus comitès tècnics i els menors de 18 anys puguin sortir a passejar una hora al dia.

Si en la primera votació de la pròrroga el Congrés va viure la rocambolesca situació d’iniciar el debat un dimecres a dos quarts de deu de la nit –el ple va arrencar a les tres de la tarda i tenia punts previs– i es va votar a quarts de tres de la matinada del dijous, avui el ple s’obre a les nou del matí però amb Sánchez informant en primer lloc dels Consells Europeus dels dies 20 i 21 de febrer i 26 i 27 de març. Sánchez afronta més tard el repte de conquistar el vot a favor del PP i, més tard, s’exposa a una sessió de control en què Rufián li exigirà què fa per “donar resposta als abusos que s’estan produint durant aquesta crisi”.

Aleix Carrascal Gironès.

# data[].attributes.headline
La Generalitat contrata una investigación sobre la explosión de la química Iqoxe en TarragonaEl Govern anuncia el encargo a la consultora DNV GL, que trabaja ya desde hace semanas

# data[].attributes.subject
La Generalitat contrata una investigación sobre la explosión de la química Iqoxe en TarragonaEl Govern anuncia el encargo a la consultora DNV GL, que trabaja ya desde hace semanas

# data[].attributes.body
El Govern ha aprobado este martes contratar a la consultora DNV GL para realizar una investigación independiente sobre las causas del accidente que se produjo el pasado 14 de enero en la empresa Iqoxe, en el polígono petroquímico de La Canonja (Tarragona) y que provocó tres víctimas mortales y diversos heridos. La sociedad, de matriz noruega, trabaja en 100 países y es experta en certificación de procesos de seguridad industrial en el sector del gas, el petróleo y la energía.

Pese a que el contrato se ha formalizado este martes en el Govern, la consultora ya hace dos semanas que trabaja en el informe, después de que el Departamento de Empresa la contratara mediante un “procedimiento de emergencia”, para evitar el largo proceso de un concurso público. El contrato alcanza los 118.000 euros y se ha encargado a DNV GL por su experiencia en el sector y porque no tienen vinculación con ninguna de las partes implicadas.

Este estudio independiente se suma a las otras tres investigaciones que siguen abiertas. La que está efectuando el juzgado que instruye el caso, el expediente informativo que están haciendo los técnicos de la Generalitat y el informe que encargó la propia Iqoxe al Instituto Químico de Sarrià.

También la ha contratado para que aporte propuestas correctoras para incrementar la seguridad en esta instalación, y la consultora tendrá un plazo de dos meses para elaborar sus informes sin incluir en este periodo el impacto que pueda tener el actual estado de alarma ni otros efectos que puedan derivar de la crisis del coronavirus.

El resultado de los trabajos de DNV GL, cuya contratación se enmarca en el compromiso del Govern con los representantes municipales y agentes sociales de Tarragona de realizar esta investigación independiente, se incluirá en el expediente informativo que tramita la dirección general de Energía, Seguridad Industrial y Seguridad Minera.

# data[].attributes.headline
Polèmica pel rumor sobre un assaig a l'Àfrica de la vacuna del coronavirus

# data[].attributes.subject
Polèmica pel rumor sobre un assaig a l'Àfrica de la vacuna del coronavirus

# data[].attributes.body
Les xarxes s'han omplert de reaccions contra el racisme per unes declaracions de dos científics francesos plantejant aquests assajos clínics
Mentre la Covid-19 es va escampant també a l'Àfrica (amb casos detectats a 51 dels 54 països), s'ha obert una polèmica sobre la possibilitat d'utilitzar població africana vulnerable per assajar les vacunes, com van suggerir dos metges francesos.

L'Organització Mundial de la Salut ho ha negat i criticat, en boca del director general Tedros Adhanom Ghebreyesus:

"S'han d'acabar els vestigis d'una mentalitat colonial. L'OMS no permetrà que això passi. Ha estat una vergonya i un horror sentir al segle XXI, i per part d'uns científics, un comentari com aquest."
Tot va començar la setmana passada, en un debat de la televisió francesa LCI on participaven un científic de l'Institut Francès d'Investigació Mèdica, Camille Locht, i un altre de l'hospital Cochin de París, Jean-Paul Mira.

El representant de l'hospital va fer una pregunta, que va qualificar de provocadora: "No hauríem de fer un estudi a l'Àfrica, on no hi ha mascaretes ni tractament ni reanimació, com es va fer en alguns estudis amb la sida o entre les prostitutes?". L'altre investigador va considerar que tenia raó, tot i afegir que "això no treu que també puguem pensar en un estudi a Europa o Austràlia".
La percepció que la població africana es podia convertir en cobais humans per provar la vacuna ha portat indignació a les xarxes, amb comentaris com "Els africans no som rates de laboratori" o "Prova-ho a casa teva".
Els metges implicats han demanat disculpes i han dit que han rebut amenaces de mort per les seves declaracions, que consideren tretes de context. Entre les moltes reaccions de condemna, hi ha hagut la del govern francès, a través del Ministeri de Relacions Exteriors.

# data[].attributes.body
Nova pròrroga de l'estat d'alarma, però amb matisos i novetats. El president de Govern, Pedro Sánchez, demanarà a al Congrés dels Diputats que es prolongui 15 dies més, fins al proper 9 de maig -incluido-. No obstant això, en aquest nou període es "alleujarà" el confinament dels menors, segons ha afirmat aquest dissabte ell mateix en una roda de premsa des de la Moncloa, en què ha assenyalat que els èxits aconseguits en la gestió de la crisi sanitària " són encara insuficients i fràgils ".

Adrià Pardillo 3rC

# data[].attributes.headline
"La taula periòdica no és un rollo, está molt present al cinema, a la música o al teatre" aclara Pilar Goya

# data[].attributes.subject
"La taula periòdica no és un rollo, está molt present al cinema, a la música o al teatre" aclara Pilar Goya

# data[].attributes.body
Amb motiu del Dia Internacional de la Dona i la Nena a la Ciència, aquest dimarts 11 de febrer el hemiclo de la Facultat de Lletres (UMU) acull aquesta tarda, a les 19.00horas, la conferència "Dona i Ciència", en el marc de les VI Jornades Una Educació per al segle XXI.

La ponent serà Pilar Goya, investigadora en química mèdica que ho ha estat tot en aquest camp, a casa nostra, des directora de l'Institut de Química Mèdica de l'CSIC a presidenta de la Societat Espanyola de Química Terapèutica. Des de gener de 2018 és la presidenta de EuchemS (European Chemical Society).

Hores abans de la seva cita a la Facultat de Lletres de la Universitat de Múrcia, Pilar Goya ha estat en el programa Avui per avui on ha reivindicat la presència de la dona en el món de la ciència, "al llarg de el temps ha hagut moltes dones que han contribuït a diferents descobriments però han estat eclipsades pels homes, a mi m'agrada recordar alguns noms de dona que mereixen formar part de l'palmarès científic i que per raons que tots coneixem no han aconseguit ser reconegudes com mereixien ", ha dit.

Pilar Goya, que ha estat aquesta setmana a Yecla i que també va a visitar dos instituts de Jumilla aquest dijous 13 de febrer, assegura que hi ha molt desconeixement sobre la taula periòdica, "la taula periòdica és molt divertida, és un dels pilars essencials en els quals es recolzen la química i l'enginyeria química, però també ho fan moltes altres disciplines com el teatre, el cinema o la música ", assegura.

# data[].attributes.headline
Centenars de milers de persones són immunes al coronavirus a Espanya

# data[].attributes.subject
Centenars de milers de persones són immunes al coronavirus a Espanya

# data[].attributes.body
Els que han superat la infecció han adquirit anticossos que els protegeixen
Ja són més de 34.000 les persones que s’han curat de la Covid-19 i han adquirit immunitat contra el coronvavirus SARS-CoV-2 a Espanya, segons les dades actualitzades ahir pel Ministeri de Sanitat i que recullen únicament els casos confirmats de la malaltia.

Aquestes 34.000 persones són la punta de l’iceberg. El nombre real, si es tenen en compte els ciutadans que han passat la infecció pel coronavirus però no se’ls ha fet cap prova per confirmar el diagnòstic, és probablement de centenars de milers. O possiblement de milions, segons una anàlisi matemàtica de l’Imperial College de Londres, que estima que com a mínim 1,7 milions de persones –i potser fins a set milions– han estat infectades pel coronavirus a Espanya fins al 31 de març.

Aquestes persones podrien sortir del confinament sense temor de contreure altre cop la infecció ni de transmetre-la a d’altres mentre els duri la protecció del seu sistema immunitari. Quant durarà aquesta protecció és ara per ara una incògnita però, si es pren la resposta immunitària contra altres virus com a referència, hauria de durar diversos mesos, com a mínim.

“És una situació que obre unes perspectives molt interessants per al control de la malaltia”, destaca Benito Almirante, cap del servei de malalties infeccioses de l’hospital Vall d’Hebron de Barcelona.

Ara per ara la majoria de persones que han passat la infecció pel coronavirus no ho saben. Poden tenir sospites si han tingut símptomes però, sense un test que hagi confirmat el diagnòstic, no en poden estar segures.

A la regió del Vèneto, a Itàlia, i a Alemanya s’ha plantejat de fer tests d’anticossos per comprovar qui té immunitat contra el coronavirus i qui no. Al Vèneto, el Comitè Tècnic Científic de la regió ha aprovat d’oferir anàlisis de sang a 60.000 treballadors sanitaris i a 20.000 treballadors de residències per comprovar qui té anticossos contra el virus, va informar dimecres el Corriere della Sera ; el governador de la regió, Luca Zaia, ha proposat de “donar una mena de document d’immunitat” a professionals d’altres sectors perquè puguin reincorporar-se a la feina.
DE: GUIM DE CIURANA

# data[].attributes.headline
Un fàrmac contra la malària mostra efectivitat contra el coronavirus en proves "in vitro"

# data[].attributes.subject
Un fàrmac contra la malària mostra efectivitat contra el coronavirus en proves "in vitro"

# data[].attributes.body
Un fàrmac utilitzat contra la malària ha mostrat, "in vitro", efectivitat contra el SARS CoV 2, segons un estudi fet a Wuhan i publicat a la revista Cell Discovery. Es tracta de la hidroxicloroquina, que també es fa servir en l'assaig clínic iniciat a Catalunya aquesta setmana.

Jia Liu i altres investigadors de l'Institut de Virologia de Wuhan ja havien publicat recentment un estudi a Cell Research en què demostraven que el remdesivir, antiviral utilitzat també contra l'Ebola i alguns altres virus, i la cloroquina inhibien, també "in vitro", la infecció pel SARS-CoV-2.

En el cas del remdesivir, va millorar l'estat del primer infectat pel virus als Estats Units. També es fa servir en dos assaigs clínics a la Xina.

Però el remdesivir, probablement, no es podria distribuir en grans quantitats, ja que és un fàrmac experimental. Per això, els investigadors van decidir assajar la cloroquina, de seguretat provada, molt més assequible i de baix cost. S'utilitza contra la malària, sobretot com a preventiu.

Arnau Carbó  3rC

# data[].attributes.body
Busqueu una notícia per la xarxa que us cridi l'atenció i que tingui caire científic.
No cal que sigui una notícia real. Vull que sigueu capaços d'esbrinar quines notícies són reals i quines no.
Quan la tingueu cliqueu sobre el símbol + que hi ha a la part inferior dreta i feu la vostra aportació.
Reviseu les dels vostres companys i a l'apartat de comentaris feu constar si us creieu la notícia o no.
També podeu valorar l'aportació dels vostres companys donant-los estrelles.
Som-hi!