# data[].attributes.body
600eaa – 500jaa

muinainen Kreikka (kreikka) ja Rooma (latina)

lyriikka, draama, epiikka eli kertomakirjallisuus

"narsismi" viittaa Narkissos-hohmoon, joka rakastuu omaan peilikuvaansa. Nike brändi lainannut nimensä antiikin voiton jumalattarelta

Poseidon, Sisyfos, Medusa, Pandora, Prometheus

myytit: kertomuksia jumalhahmojen suhteista ja sankarien esikuvallisista teoista

kreikkalainen Homeroksen eepos: runomuotoiset kertomukset Ilias ja Odysseia

lyriikka: rakkautta, runoja

draama: tragedia (katharsiksen käsite), komedia, farssi (hullutteleva ja ilveilevä komedian laji)

antiikin tragedian käsitteitä: Hybris (ylimielisyys tai ylpeys), Hamartia (kohtalokas erehdys), Anagnorisis (tunnistaminen)

mytologia: myytteihin perustuva maailman kuva on olennainen osa antiikin kirjallisuutta

kirjallisuuden päälajien synty: kirjallisuuden päälajit eli epiikka, lyriikka ja draama ovat peräisin antiikin ajalta

tragedia: antiikin tragedioissa hyvä sankari päätyy kohtalon ja erehdysten takia tuhoon

komedia: komedioissa heikot, hölmöt ja tietämättömät kasvavat kommellusten myötä paremmiksi ihmisiksi

# data[].attributes.body
historian mukaan 500 – 1300(1500), kirjallisuudessa kukoistaa 1050 – 1300

kristinuskon leviäminen, uskonto hallitsi elämää ja kirkolla suuri vaikutusvalta

kirjallinen sivistys ja lukutaito vain pienen vähemmistön etuoikeus

kirjallisuuden kielenä latina

pikku hiljaa myös kansan osaamilla kielillä olevaa kirjallisuutta, mm italiaksi ja ranskaksi

Agricolan Abckiriallaan (1543) suomikieli sai kirjoitus asun

raamattu ehdoton auktoriteetti, jonka määräyksiä täytyi noudattaa, pyhä kirja, alkaa maailman luomisesta ja päättyy näkyyn lopunajan tapahtumista

raamattu vaikuttanut voimakkaasti länsimaisen ihmisten ajatteluun

näytelmäkirjallisuus eli liturgiset draamat (näytelmät): jumisten yhteydessä opetettiin raamatun tapahtumia latinkasi

maalliset draamat olivat kirkon seremonioista irronneita kansankielisiä"näytelmiä"

moraliteetti (näytelmätyyppi): sillä opetettiin kansalle uskontoa, ja oikean ja väärän ymmärtämistä; allegorisia eli vertauskuvallisia näytelmiä (Jokamies, 1510)

Suomen vanhimmat tekstit käsittelevät Piispa Henrikiä ja Lallia (Piispa Henrikin surmavirsi, kansanruno)

italialaisen Dante Alighierin laaja runomuotoinen kertomus "Jumalainen näytelmä" (n 1307 – 1321)

eepos: fiktiiviset sankarit edustaa ritarikulttuuria, kertovat kansallisista sankareista

(skandinaavista) kansanrunoutta: kuuluu 1100 – 1200 muistiin kirjoitetut viikinkisankareiden ja jumalten seikkailuja kuvaavat Edda-runot

kristillinen maailmankuva: keskiajalla valtaosa kirjallisuudesta oli uskonnollisia tekstejä

allegoriat: allegorioiden avulla ohjeistettiin, miten voi elää oikein ja hyveellisesti

sankatitarina: eepoksissa seikkailee sankareita, jotka taistelevat muun muassa myyttisiä hirviöitä vastaan

# data[].attributes.body
1300/1400/1500-luvut

uudistus keskiajan kirkon vallan jäljiltä

ihmiset kaipasivat elämäniloa koettelemuksien jälkeen

tiede kehittyi ja uudet tiedot muuttivat maailmankuvaa

kirjapainotaito!!!

mahdollisti 1500-luvulla reformaation

uomo universale: renesanssin ihanneihminen, yksilö joka hallitsee taiteet kuin tieteet (Leonardo da Vinci)

kansanomaistuminen ja halppotajuisuus kirjallisuudessa

Decamore (1350) loi esikuvan nykyaikaisille novelleille ja espanjalainen Don quijota (1605 ja 1615) loi pohjan modernille romaanille

englantilainen William Shakespieren tuotanto käsittää 37 näytelmää (monet näytelmien hahmoista päätyivät arkityypeiksi)

maallistuminen ja ilo: renesanssiaja kirjallisuus ei ole yhtä uskonnollista kuin keskiajan

huumori ja satiiri: kirkon arvovaltaa ja yhteiskunnassa vallitsevia arvoja haastettiin huumorin ja naurunalaiseksi tekevän satiirin avulla

kirjallisuuden lajien nykyaikaistuminen: Cervantesin Don Quijote, Shakespieren näytelmät ja Boccaccion kehittämä novellin laji nykyaikaistivat kirjallisuutta

# data[].attributes.body
syntyi 1600, mutta vaikutti 1700 – 1800-luvuilla

filosofia (Kant, Descartes), kirjallisuus (Boileau, Fontaine), musiikki (Mozart, Beethoven)

loppupuolella syntyi valistuksen aika

ei ollut tärkeä aikakausi kirjallisuuden näkökulmasta

# data[].attributes.headline
Valistus (= tieto on ihimsille ensiarvoisen tärkeää)

# data[].attributes.subject
Valistus (= tieto on ihimsille ensiarvoisen tärkeää)

# data[].attributes.body
1700-luvulla tutkimusmatkat laajenivat ja teolistuminen alkoi

korosti tiedettä, järkeä ja loogista ajattelua; satiiri

englantilainen tyylisuuntaus empirismi: tiedon tulee pohjautua havaintoihin eikä esim raamatun opetuksiin, nosti ihmisen järjen suureen arvoon

filosofia, tiede ja kirjallisuus olivat kaikki samaa kirjallisuutta (nykyään ovat hyvin erkaantuneita)

monien fiktiivisten tarinoiden lomaan oli sijoitettu filosofista pohdintaa (filosofiset pohdinnat kaunokirjallisesti merkittäviä)

esim Voltairen satiirinen pienoisromaani Candide (1759) on kaunokirjallisuutta, vaikka ottaa kantaa aikalaisfilosofien ajatuksiin

1700-luvun lopussa tieto-ja kaunokirjallisuus erkaantuvat

Robinson Crusoe (Daniel Defoen, 1719), kuuluisa haaksirikko kertomus

robinsonadeille: nimitys haaksirikkokertomuksille

kolonialismi

satiiri: purevan ivallinen, tartutaan ivallisesti ihmisten paheisiin ja yhteiskunnan epäkohtiin, kriittinen järjenkäyttö

irlantilainen Jonathan Swift

# data[].attributes.body
1700-luvun lopusta 1800-luvun alkuvuosikymmenille (alkaa Saksasta)

korostettiin tunteita, mielikuvitusta, vapautta, yksilökeskeisyyttä...

Johan Wolfgang von Goethe (Nuoren Wertherin kärsimykset, 1774)

Sturm und Drang eli myrsky ja kiihko (varhaisromantiikka)

näkyi eri tavalla eri maissa

Englannissa: runoutta, traagisia nuorena kuolleita taiteilijoita

Ranskassa: romantiikka rantautui myöhemmin, painotetaan tunnetta

runous, romaanit, historiallinen romaani, kauhuromanttinen kirjallisuus, sadut

taiteilijanero

runoilija lordi Byron: Don Juan

Jane Austin (Ylpeys ja ennakkoluulo, 1813), Charlotte Brontën (Kotiopettajataren romaani, 1847), Emiliy Brontën (ainut teos: Humiseva harju, 1847)

Victor Hugo (Kurjat, 1862), Alexandre Dumas (Kolme muskettisoturia)

Sadut

Hans Christian Andersen

Grimmin veljekset (loivat uudenlaisen sadunkerronta tyylin)

verisiä, Disneyn myötä ne muotoutuivat kiltimmiksi

Kauhukirjallisuus

yöpuoli = vietit ja vaistot

goottilainen kauhu

Mary Shelley: Frankenstein - Uusi Prometheus (1818)

Edgar Allan Poe

# data[].attributes.body
Suomessa romantiikka = kansallisromantiikka

suomalaista kirjallisuutta 1800-luvulla, Suomi itsenäistyi 1917...Sattumaa?

kirjailijoita

J.L. Runeberg (+ Fredrika Runeberg)

Elias Lönrot

Zacharias Topelius

Aleksis Kivi (Aleksis Stenvall)

suomalaisia kuvattiin

sisukkaina, rehellisinä, jumalanpelkoisina puurtajina

luonto kuvattiin puhtaana ja idyllisenä

Topeliuksen Maamme kirja

Kalevala

suomalaisia nimiä, paikkoja, katuja

keräsi runoja ympäri Suomea

Runebergit

J.L: Saarijärven Paavo, Vänsikki Stoolin tarinat

arkkityyppi: Saarijärven Paavo

Fredrika Runeberg: Rouva Katariina Boije ja hänen tyttärensä (1858, historiallinen romaani)

Kivi

nuorfennomaani = kannatti suomen kielen johtoasemaa yhteiskunnassa

kirjoitti suomeksi, vaikka olikin kaksikielisestä perheestä

arvostettu näytelmäkirjailija

teoksia mm: seitsemän veljestä (merkitsi siirtymistä romantiikasta realismiin), nummisuutari

kirjat sekä romantiikkaa että realismia

seitsemän veljestä oli ensimmäinen SUOMEN KIELINEN romaani

# data[].attributes.body
1800-luvun loppupuoli

aikakausi ja MYÖS taidesuuntaus

kuvattiin aikakauden yhteiskuntaa ja sen ongelmia totuudenmukaisesti, pyrkii kuvaamaan kohdettaan mahdollisimman tarkasti

taustalla teollistuminen, kaupungistuminen

filosofi Karl Marxin ajatukset muuttivat käsityksi yhteiskunnallisesta oikeudenmukaisuudesta

luonnontieteilijä Charles Darwinin mukaan ihminen ei ollut Jumalan luoma vaan ihminen oli kehittynyt samoista esivanhemmista kuin ihmisapinat

romantiikka alkoi olla nähty juttu, ihmisten ja elämän ihannoiminen kyllästytti

taidetta oli helpompi kopioida=>maalaukset levisivät painokuvina (enemmän yleisöä)

teollistuminen mahdollisti massakulttuurin synnyn

kirjailijoita

Minna Canth, Työmiehen vaimo, Anna-Liisa

Juhani Aho, Rautatie, Helsinkiin

Teuvo Pakkala, Lapsia

Minna Canth

aktivisti ja naisasianainen

"Naiskysymys ei ole ainoastaan naiskysymys vaan ihmiskunnan kysymys."

19.3. juhlitaan Canthia ja tasa-arvoa

naturalismi

realismin yksi alasuuntaus

ranskalainen Émilie Zola: Ansa, Nana

psykologinen realismi

realismin yksi alasuunataus

venäläinen Fjodor Dostojevski: Rikos ja rangaistus

aviorikoskirjoja

# data[].attributes.body
1800- ja 1900-luvun taite = ihana aika, jota leimasi rauha, edistysusko ja vauraus

länsimaat modernisoituivat vauhdikkaasti

filosofi Friedrich Nietzche esitti opin yli-ihmisestä: uudesta yksilöstä, joka hylkää edellisten sukupolvien vanhentuneet ajattelutavat ja luo itse oman moraalinsa ja arvonsa

psykologi Sigmund Freud esitti uudenlaisia näkemyksiä ihmisen psyyken rakenteesta: järjen ja tietoisen taustalla jylläävät vietit ja tiedostamaton

modernismi sateenvarjokäsitteenä, joka kokoaa alleen useita erilaisia kirjallisia suuntauksia

symbolismi, dekadenssi, ekspressionismi, dadaismi, futurismi, surrealismi

taidetta ja eri suuntauksia yhdistää voimakas pyrkimys uudistaa kirjallisuuden ilmaisutapoja

avantgarde = vakiintuneita ilmaisutapoja uhmaavaa taidetta (dadaismi, kubismi jne)

maailmankuvaan ei kuulu enää mustavalkoinen asetelma hyvästä ja pahasta

ihmisten teot ovat moraalisesti monitulkintaisia ja jokainen on vastuussa teoistaan ja toisaalta vapaa etsimään omaa tapaansa olla alati muuttuvassa moniarvoisessa maailmassa

yksilön omat kokemukset, persoona ja muistin rajallisuus vaikuttavat siihen, millaisia havaintoja ja tulkintoja hän maailmasta tekee

selkeän juonen tilalle tuli tajunnanvirta

kirjailijat yrittivät tavoittaa yksilön mielenliikkeet ja ajatustenkulun selittämättä, suodattamatta tai karsimatta

realismin viehtymys syy-seuraussuhteisiin korvautui assosiaatioilla (=mielleyhtymä, sanojen ja asioiden yhdistyminen toisiinsa ihmisen mielessä)

Symbolismi

aloittaa modernismin

erityisesti Ranskan runoutta 1800-luvun lopulla hallinnut tyylisuuntaus, joka korosti symbolien käyttöä ja pyrki vapauttamaan runouden aiemmasta realistisesta todellisuuden kuvauksesta

kulta-aikaa eurooppalaisessa kirjallisuudessa 1800-luvun loppu ja 1900-luvun alku

tavoitellaan ylevää ja ideaalia

Cahrles Baudelaire: Pahan kukkia, Pariisin ikävä

Ekspressionismi, futurismi, dadaismi, surrealismi

taustalla ensimmäinen maailmansota - sotaa käytiin ensi kertaa tekniikan avulla ja tuho oli ennennäkemätöntä

symbolismin rinnalle ja osin myös sen tilalle tulivat 1910- ja 1920-luvuilla muut modernistiset liikkeet, kuten ekspressionismi, dadaismi, futurismi ja surrealismi

reagoivat 1. maailmansodan aiheuttamaan järkytykseen mutt myös nopeaan kaupungistumiseen ja uuteen teknologiseen kehitykseen

Eksistentialismi

modernistisessa kirjallisuudessa usein käsitellään olemassaolon kriisiä

yksi 1900-luvun eurooppalaisen filosofian tärkeimmistä suuntauksista

filosofian mukaan ihminen on "maailmaan heitetty", eivätkä häntä auta tai ohjaa elämäss' mitkään korkeammat voimat

Albert Camus'n Sivullinen (1942)

välinpitämätön päähenkilö kertoo oman äitinsä kuolemasta, murhaa miehen ja suhtautuu kaikkeen hyvin tyynesti ja tunteettomasti

Absurdi kirjallisuus

modernin tieteen käsitys todellisuudesta

maailmansotien kauhut ja kansanmurhat johtivat kokemukseen yksinäisyydestä ja elämän arvaamattomuudesta

näistä tunteista kirjailijat ja filosofit saivat uutta ammennettavaa

Itävaltalaisen Franz Kafkan tuotantoa leimaa absurdin kokemus

Muodonmuutos (1915), päähenkilö huomaa muuttuneensa jättimäiseksi syöpäläiseksi

Oikeusjuttu (1925), yksilön kamppailua kauhun ja arvaamattoman yhteiskunnan hampaissa

Modernistinen kirjallisuus maailmalla

näkyi teksteissä konkreettisesti paitsi kauhun ja tuhon kuvaamisena myös muotokokeiluina

proosassa kaikkitietävä kertoja ja juonen kronologia väistyivät tajunnanvirtatekniika, vaihtuvien näkökulmien ja epäjatkuvuuden tieltä

Marcel Proust Kadonnutta aikaa etsimässä - muistin tutkiminen: kuuluisassa kohdassa leivoksen ,aku vie kertojan ajassa taaksepäin

Avainsanat

sodan vaikutus: monissa teoksissa näkyy maailmansotien synnyttämä ahdistus

epäjohdonmukainen juoni: teoksissa ei usein ole selkeää ja loogista juonta

subjektiivisuus: yksilöllistä näkökulmaa kuvataa esimerkiksi tajunnanvirta tekniikalla

absurdi maailma: henkilöhahmot ovat eksyksissä järjettömän ja merkityksettömän elämän keskellä

# data[].attributes.body
kaksi aaltoa: 1920 ja 1950

lyriikka ja proosa uudistuivat

Symbolismi

vastustivat realismia ja olivat kiinnostuneita unista ja mielikuvituksesta

Eino Leinon Tuonelan joutsen (1898) ja runokokoelma Helkavirsiä I-II (1903 ja 1916)

Dekadenssi (=symbolismin ääri-ilmiö)

Euroopassa 1800- ja 1900-luvun vaihde oli porvaristolle ja yläluokan ihmisille huolenton ajanjakso

kirjailijat ja taiteilijat käsittelivät ihmisen ja yhteiskuntien rappeutumista ja kehityksen kääntymistä taantumukseksi

nautiskellaan maallisesta, raadollisesta, rumasta ja rappiollisesta

L.Onervan Mirdja

Suomessa pienet piirit: L.Onerva oli Eino Leinon heila

Realistinen tyyli maistuu yhä

realistinen tyyli, modernistinen ote

Volter Kiven Alastalon salissa (1933), Ilmari Kiannon Punainen viiva (1909), F.E.Sillanpää Hurskas kurjuus (1919), Maria Jontunin teokset mm Huojuva talo (1963)

1920-luvun modernismi ja vapaarytmiset runot

Edith Södergran (1892-1923) oli yksi koko eurooppalaisen kirjallisuuden tärkeä runoilija

Södergran kirjoitti pääosin vapaarytmistä lyriikkaa, ja hänen runoudessa oli läsnä niin elämäntunnon riemu kuin synkkä epätoivo

vapaarytmisyys on modernistisen lyriikan tärkeitä tuunusmerkkejä

Tulenkantajat (1920-luvulla)

"Ikkunat auki Eurooppaan!"

Halusivat uudistaa taidetta modernismin hengessä

mm. Olavi Paavolainen, Mika Waltari, katri Vala, Pentti Haanpää

kaupunkielämän ihailu, koneromantiikka (vauhdin ja voiman ihannointi), kaikokaipuu ja muiden kulttuurien eksotiikka (Waltarin Sinuhe Egyptiläinen)

ryhmä hajosi jo 1920-1930-luvulla

Sodat näkyy kirjallisuudessa

Väinö Linna

Tuntematon sotilas

Täällä pohjantähden alla

Runeberg

Vänrikki Stoolin tarinat

Modernismin toinen aalto 1950

yksilöllisyys ja minuuden pohdinta

näkökulmatekniikkaa käytetään kaikkitietävän kertojan sijaan

lyriikassa tärkeitä olivat vapaamittaisuus, puheenomaisuus ja runsas monimerkitykityksisten kuvallisten ilmaisujen käyttö

Eeva-Liisa Manner

Tove Jasson: Taikatalvi, Muumipeikko ja pyrstötähti

enää lastenkirjat eivät olleet vain lapsille, vaan niissä oli oma tasonsa aikuislukijallekin

uudisti Muumi-romaaneillaan lastenkirjallisuutta

Radikaali (1960-1970-luku)

1950-luku vapautti runon, 1960-luku koko yhteiskunnan

tabuja kaadettiin

populaarikulttuuri, massakulttuuri

nuoriso otti avoimesti kantaa ja järjesti spektaakkeleita tullakseen huomatuksi

sukupuolten tasa-arvo, seksuaalisuus

vasemmistolaisuus

Pentti Saarikoski Mitä tapahtuu todella (1962)

Kylmäsota

Timo K. Mukka Maa on syntinen laulu (1964)

Kirjasodat 1960-luvulla

Linnan Tuntematon sotilas ja Täällä pohjantähden alla II, sekä Hannu Salaman Juhannustanssit

# data[].attributes.body
noin 1950 ->

1900-luvulla länsimaissa kirjallisuuden rinnalle nousi massakulttuuri

lisääntynyt siihde ja suoraan koteihin saapuva tieto muutti ihmisten elämää

1900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla kirjallisuus jakaantui yhä lukuisamaaksi suuntaukseksi, ja monet nykyään suositut lajit yleistyvät

eri puolilla maailmaa modernististen kokeilujen jälkeen kirjoitettiin niin sanottuja suuria kertomuksia

Täällä Pohjantähden alla Suomessa

pohjoisamerikkalaisessa ja eurooppalaisessa kirjallisuudessa päädyttiin kirjallisiisn raktaisuihin, joita kutsutaan postmodernistisiksi

Postmodernistiset piirteet ovat osa nykykirjallisuutta

jatkoivat modernismille tyypillisten epävarmuusen tuntojen kuvaamista muuttuvan maailma keskellä

yksilön identiteetti muuttu koko ajan, ja se pohjautuu tehtyihin valintoihin

ihminen elää rajattoman tiedon, globaalin liikkuvuuden ja massa kulttuurin maailmassa, jossa on loputtomasti valinnanvaraa ja ärsykkeitä

niin kutsuttujen suurten, maailmaa selittävien, kertomuksien kyseenalaistaminen on tärkeää

kielletty rakkaus ja sankarin matka

kristillinen maailmanselitys, ajatus kansallisesta identiteetistä, kommunismi poliittisena ideologiana

Juha Seppälä, Suomen historia (1998)

kirja virittää lukijassa odotuksia suuresta historia teoksesta, mutta se ei kuitenkaan ole sitä

koostuu lyhyistä ja irrallisista katkelmista, ojtka kertovat satunnaisista suomalaisista

yli puolet teoksesta haukkaa osio, jossa itsestään pääsee kertomaan Suomen entinen presidentti C.G.E. Mannerheim

tyyli on räävitön

marsalkan ripulitaipumusta kuvataan tarkasti

teoksen muihin henkilöihin suhteutettuna Mannerheimin osuus Suomen historiasta on suhteettoman suuri

Piirteitä

perustana on kyseenalaistaminen ja moninaisuuden korostaminen

proosassa se näkyy juonen rikkonaisuutena tai häivyttämisenä sekä eheiden realististen henkilöhahmojen häivyttämisenä

korostuu kerronnan epäluotettavuus

runoudessa se näkyy kielitietoisuutena ja valmiiksi olemassa olevien tekstien käyttönä

runous korostaa kirjoitettua luonnetta ja kyseenalaistaa kirjoittajan roolia

Pirstaleinen juoni

tyypillistä pirstaleisuus

mitään yhtä kokevaa yksilöä ei välttämättä ole, ja teoksen aika ja paikka voivat vaihdella ennakoimattomasti

teemakaan ei aina ole yhtenäinen läpi kirjan

Meta ja maaginen

metafiktio

kaunokirjallisuus, jossa teoksen fiktiivisyyttä korostetaan ottamalla kantaa teoksen tekstin laadintaan, sen lukemiseen tai rakentumiseen

maaginen realismi

kirjallisuuden tyylisuunta, jossa fantasian käyttö on perinteistä fantasiakirjallisuutta maltillisempaa

Usein se ilmenee, että henkilöhahmolla on jokin mahdoton kyky

yliluonnollinen on maagisessa realismissa arkista, arkinen taas on poikkeavaa

Johanna Sinisalon Ennen päivänlaskua ei voi

Faktan ja fiktion sekoittaminen

kirjailijat sekoittivat kirjallisuuden lajeja ja yhdistivät faktaa ja fiktiota

Kari Hotakaisen Buster Keaton – Elämä ja teot (1991)

Muita kirjailijoita

Rosa Liksom, groteskeja (= luonnottomasti liioiteltua, suhdatonta, irvokasta, eriskummallista) pienoisnovelleja

Leena Krohn Hotel Sapiens (2013), Pereat mundus (2001)

Kari Hotakainen Tarina (2020)

# data[].attributes.body
monipuolinen tarjonta

erilaiset lajit (dekkarit, fantasia, esseet, runot ja aforismit (=ajatelma, mietelmä), elämäkerrat ja autofiktio, dystopiat, tietokirjallisuus)

netti-ilmiöt

äänikirjat

esim. Instagram-runous

Instagramin, Tiktokin yms. kirjayhteisöt

ylirajainen kirjallisuus

kansalliset ja kulttuuriset rajat ylittävä kirjallisuus

Patjim Statovci (kirjoissa liikutaan eri kulttuurien välillä), Sofi Oksanen (kansainvälisesti tunnettu kirjailija, jonka teoksia on käännetty useille kielille)

Käännökset

scifi, fantasia, spekulatiivinen fiktio – entä jos?

dystopia = epämiellyttävä tulevaisuudenkuva

yhteiskunnan valvonta (isoveli valvoo), ilmastokatastrofit, huumeet, hierarkinen yhteiskunta

Margaret Atwood Orjattaresi (1985), George Orwell

Leena Krohn, Emmi Itäranta, Sofi Oksanen

essee

2000-luvun keskeinen kirjallisuudenlaji

pohtii jotakin ilmiötä eri näkökulmista

Anu Silfverberg Sinut on nähty

autofiktio, elämäkerrat, self help (=näin sinusta tulee parempi ihminen yms. esim. Maaret Kallion kirjat)

pinnalla 2020-luvulla

autofiktio perustuu vain todellisiin tapahtumiin (kaikki kirjoitettu ei ole totta), elämäkera kertoo todenmukaisemmin

Antti Holma Kaikki elämästä(ni), Michelle Obama Minun tarinani, Maaret Kallio Lujasti lempeä

sarjakuva

Liv strömquist Peilisalissa, Ulla Donner Sontaa, Spleenish

true crime

voivat kertoa eisim. jonkin rikosjutun (Katiska), yksittäisen rikollisen (Wanted Janne "Nacci" Tarnberg: Suomen etsityimmän rikollisen tarina)

eettisiä ongelmi?

rikollisuuden ihannointi, esim. Noki Ranta-Ahosta tehtyä dokumenttia

kirjoja julkaistaan välillä jopa ennen kuin tuomioistuin on ehtinyt käsitellä asian (Keisari Aarnio)

kokeileva kirjallisuus