# data[].attributes.headline
יסמין, רגדה, סונדוס

# data[].attributes.subject
יסמין, רגדה, סונדוס

# data[].attributes.body
עבודת צוות תורמת להבנה יעילה יותר, חלוקת דעות והסקת מסקנות עזרו במטלה, ולמדנו לשפר ולעזור אחת לשנייה בתכנון והיה לנו כיף ויעיל.

# data[].attributes.headline
יסמין, רגדה, סונדוס

# data[].attributes.subject
יסמין, רגדה, סונדוס

# data[].attributes.body
הבנו מהי המטרה לאחר שקראנו את הסקירה,
אך הצלחנו לנתח תוך כדי קריאה ולהתחיל לעבוד ולערוך השוואה לפי הזמנים שקבענו בתכנון, למרות שלא היה מדויק ב 100%.

# data[].attributes.headline
יסמין, רגדה, סונדוס

# data[].attributes.subject
יסמין, רגדה, סונדוס

# data[].attributes.body
חילקנו את העבדוה בקבוצה שכל אחת קוראת ואחת מאיתנו מתחילה לכתוב ולערוך טבלה.
מנתחים את הסקירה יחד, חילקנו גם את הפסקה למשפטים שונים שנוכל להבין טוב יותר את הסקירה.

# data[].attributes.headline
צבי, אור ואורי

# data[].attributes.subject
צבי, אור ואורי

# data[].attributes.body
-עכשיו אחרי שסיימנו את המטלה אני יכול להגיד בלב שלם כי חלוקת התפקידים ביננו הייתה מוצלחת.
-איזה כיף לעבוד בקבוצה איכותית בה חברי הקבוצה מפרים בידע זה את זה.
-למדנו על עצמנו ועל אישיותינו דרך ביצוע המטלה רבות.

# data[].attributes.headline
צבי, אור ואורי

# data[].attributes.subject
צבי, אור ואורי

# data[].attributes.body
-האם לאחר ביצוע המטלה מטרותייה הושגו לפי דעתכם?
-מהם השלבים הנכונים לביצוע המטלה בכדי שנפיק ממנה את המירב?
-האם יש הבדל בית תכנון ההשוואה שלנו לבין תוצאות ההשוואה? אם כן, כיצד זה בא לידי ביטוי?
-מה צריך להגיש בסוף המטלה? מה התוצר הסופי?
-היינו זקוקים למעט יותר זמן ממה שחשבנו.

# data[].attributes.headline
צבי, אור ואורי

# data[].attributes.subject
צבי, אור ואורי

# data[].attributes.body
-עכשיו כל אחד יקרא לעצמו את הכתבה לבד ולאחר מכן נעבור עליה יחד.
-השלבים לביצוע העבודה שלנו הם כך וכך.
-נתמקד בשלבים הללו בכדי שלא נפספס את המטרה.
-חלוקת התפקידים ביננו לאורך המטלה יהיו כדלקמן.

# data[].attributes.body
חוויות מטה-קוגניטיביות: (פיתוח יכולות)

היכולת לפתח תקשורת בין אישית בעבודה בצוותים, חשיבה רפלקטיבית על אופן ביצוע המטלה וראיה לאחור. שמחנו לעבוד כצוות יחדיו ולערוך השואה בין התכנון לפועל. למדנו לשפר ולייעל בתכנון נכון למטלות הבאות.

# data[].attributes.body
מיומנות ויסות עצמי: ( תכנון)

לאחר קריאת ההוראות ומטרה משותפת, חילקנו את המשימה לפי חלוקת זמנים ששיערנו שהכי טובה עבורנו מתוך היכרות ממטלות קודמות.

# data[].attributes.body
ידע מטה-קוגניטיביות: ידע פרוצדורלי (תהליכי)

בחרנו אסטרגיות למידה – תחילה לפני קריאת הסקירה חילקנו את הוראות הקריאה להתמקדות מעמיקה, תירס מהונדס גנטית ותירס שאינו מהונדס גנטית. בנוסף שימוש במדגישון על מנת להדגיש את התבחינים החשובים.  כל אחת יצרה טבלה לצורך השואה בין זני התירס השונים. מנסיון קודם טבלת השואה מסודרת וברורה עבורנו.

# data[].attributes.headline
שיר ולריה ונועה

# data[].attributes.subject
שיר ולריה ונועה

# data[].attributes.body
אנחנו מרגישות שדרך עבודתנו ממוקדת ומושקעת ואנו שמחות שעבדנו יחד.

# data[].attributes.headline
שיר ולריה ונועה

# data[].attributes.subject
שיר ולריה ונועה

# data[].attributes.body
משפט על שימור ושיפור

היינו משמרות את דרך העבודה הרצינית וחלוקת העבודה המתחשבת.

# data[].attributes.headline
שיר ולריה ונועה

# data[].attributes.subject
שיר ולריה ונועה

# data[].attributes.body
משפט הקשור לתכנון:

לאחר מכן, כל אחת מחברות הקבוצה תקרא את המאמר "מחקר מקיף: תירס מהונדס בטוח לשימוש" (מהאתר של מכון דוידסון) לסירוגין תוך השלמת הטבלה לפי הנתונים שמצאה.

# data[].attributes.body
מגה קוגנטיביות- כצוות בעל איכויות שונות מטבע הדברים הקדשנו זמן ומחשבה לכל הרבדים; זמן חשיבה, צורות למידה, דיון, מסקנות וביטוי. אמנם לקח לנו מעט יותר זמן אבל הדיון היה שלם יותר וברור יותר

# data[].attributes.body
ויסות עצמי- לאחר קריאת המטלה לעומקה היה לנו ברור מהי מטרת המשימה ואיך אנו צריכים לחלק את הזמן על מנת להגיע לתוצאה הטובה ביותר.

# data[].attributes.body
ידע מטה קוגנטיבי - מתוך הבנה אחד של השני כאשר אחד מאיתנו מתקשה בקריאה רציפה ומהירה הבנו שתכנון המשימה צריך לתת לזה מקום ולכן קראנו שוב בקול רם על מנת להשלים את החסר לנהל דיון ולהתקדם לביצוע המטלה לאחר ההתאמות שלנו כצוות