# data[].attributes.attachment_link.title
Iannis Xenakis - Metastasis (Spectral View)

# data[].attributes.body
See helilooja on erakordne nähtus vähemalt kolmel põhjusel: ta on ainus tuntud komponist, kes on hariduselt hoopis arhitekt, teiseks on ta ainus maailmakuulus 20.saj. Kreeka süvamuusika helilooja ning kolmandaks on ta ainus tuntud helilooja, kelle nimi algab X-tähega.
Iannis on Rumeenias sündinud kreeka rahvusest Prantsusmaal tegutsenud helilooja.
Tema partituurid meenutavad arhitektuurilisi projekte. Iannis organiseeris 1966.a. Pariisis Automaatse ja Matemaatilise Muusika Keskuse ning USA-sse selle osakonna.
Ta hakkas esimesena muusika kirjutamisel kasutama arvutit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Luciano Berio (1925-2003): Epifanie, per voce e orchestra su testi di Proust, Machado, Joyce, Sanguineti, Simon, Brecht (1961). Cathy Berberian, voce Orchestra della RAI di Roma diretta da Luciano Berio. Registrazione dal vivo, Roma, 15 Marzo 1969. Cover image: painting by Michel Keck.

# data[].attributes.body
Luciano sündis professionaalsete muusikute perekonnas. Ta oli Itaalia päritolu avangardist. 1955.a. Milaano Raadio juurde loodud elektroonmuusika stuudio üks asutajaid.
Ta oli samuti dirigent, muusikapublitsist, õppejõud erinevates koolides - Juillardi muusikakool, Harvardi ülikool jt.
Ta eksperimenteeris inimhäälega ning avardas märkimisväärselt vokaalmuusikapiire.

# data[].attributes.body
Boulez on Prantsuse avangardistlik helilooja, hiilgava dirigendi karjääriga, akustika ja muusikauuringute keskuse IRCAM looja ja juht (1976-1991), muusikapublitsist. Darmstadti suvemuusikakursuste juht, õppejõud mitmes muusikakõrgkoolis, nüüdismuusika grupi Ensemble InterContemporian asutaja.
Ta on ka serialismi väljatöötaja. Seeriaks on organiseeritud ka rütm, dünaamika, artikulatsioon.

# data[].attributes.attachment_link.description
One of my favorite pieces for mixed choir. The choir that is performing the piece is the Lege Artis Chamber Choir, however, this recording is almost 30 years old.

# data[].attributes.body
Penderecki on Poola päritolu helilooja. Tema vanaema on armeenlane, vanaisa sakslane, isa pärit Ukrainast ning ema katoliiklane. Ta on rahvusvaheliselt tunnustatud dirigent. Lapsepõlves õppis nii viiuli kui ka klaverimängu. Penderecki katsetas varases loomingus dodekafoonia ja seeriatehnikaga. Avangardistlik periood kuni 1970 aastate keskpaigani. Sonorism, klastrid, sireen, elektrikell, saag, kirjutusmasin. Ta kasutas selliseid mänguvõtteid nagu senza arco, legno battuto.

# data[].attributes.attachment_link.title
Olivier Messiaen - Le Merle noir (The Blackbird) [Kenneth Smith, Matthew Schellhorn]

# data[].attributes.body
Minimalismile järgnes postmodernism, mille alla mahuvad mitmed erinevad stiilid. 20. sajandi viimaste aastakümnete muusika on väga mitmekülgne, kasutatakse nii uudseid ku tradistioonilisi komponeerimistehnikaid, mis võivad esineda koos ka ühes teoses.
Polüstilistika on nähtus, kus ühes teoses on kõrvuti erinevate ajastute stiilid, näiteks barokk, klassitsism ja dodekafoonia.
Tänapäeval on heliloojatel muusika loomiseks palju erinevaid võimalusi.

# data[].attributes.body
Sündis 1960. aastatel vastukaaluks avangardse muusika äärmustele. Heliloojad pöörduvad taas tonaalse (heakõlalise) harmoonia ja meloodia poole. Stiili nimetus viitab sellele, et kasutatakse minimaalset muusikamaterjali. Teose aluseks on tavaliselt lihtne muusikaline motiiv, mis pidevalt kordub. Kordused aga võivad moodustada üsna keerulisi süsteeme. Muusikal puudub pingeline arendus ja kulminatsioon.

# data[].attributes.body
Kuigi elektrooniline muusika hakkas arenema juba 1920. aastatel loodi esimene elektroonmuusikastuudio alles 1949. aastal Saksamaal Bonnis. Esialgu jäi elektrooniline muusika stuudioseinte vahele, sest aparatuur oli suuremõõtmeline ja kohmakas. Pikka aega juhtis stuudio tööd helilooja Karlheinz Stockhausen (1928 - 2007), keda võib pidada elektroonilise muusika isaks. Tema loomingust leiab põnevaid katsetusi elektrooniliste helide ja salvestustega, kuid ta on loonud teoseid ka teisi avangardistlikke meetodeid kasutades.
1960. aastatel loodi süntesaator (Robert Moog) ja elektrooniline muusika pääses kontserdilavadele. 1980. aastatel kaasati muusika loomisesse arvuti.

# data[].attributes.body
Üks tähtsamaid 20. sajandi heliloojaid oli John Cage, kes polnud küll Euroopast, kuid mõjutas paljusid teisi 20. sajandi heliloojaid oma loominguga. Cage oli USA avangardistlik helilooja, pianist, publitsist. Sündis Los Angeleses. Arnold Schönbergi juhendamisel algasid tema katsetused atonaalsuse ja dodekafooniaga. Ta tundis suurt huvi löökpillide vastu.
John Cage tundis sügavat huvi zen-budistliku filosoofia ja sealt edasi vaikuse vastu. Tema teooria oli, et vaikust kui niisugust pole olemas, et vaikus ei ole akustiline nähtus, vaid teadvuse muutus. See ideedering leidis kajastust ka tema loomingus, eeskätt teoses 4´33´´, kus interpreet vaikis 4 minutit ja 33 sekundit.

# data[].attributes.body
Pärast II maailmasõda tuli muusikasse uus heliloojate põlvkond, kes hakkas otsima teistmoodi väljendusvahendeid ja muusika tegemise viise. Need olid avangardistid. Avangardism hõlmab peamiselt 20. sajandi 50.a - 70. aastaid. Avangardistid ei kasutanud tavapäraseid muusika komponeerimise või esitamise viise vaid ekperimenteerisid ebatavaliste pillikoosseisudega või kaasasid muusikainstrumentidena kõikvõimalikke esemeid.

# data[].attributes.body
Sündis koos stuuidotehnika arenguga 1950. aastatel. See on muusikavool, kus teoses kasutatakse magnetofonilindile salvestatud loodushääli või tehislikke helisid, ka müra. Need on kokku monteeritud erinevatest salvestustest. Sellist muusikat on peamiselt rakendatud teatri- ja filmimuusikas.

# data[].attributes.body
20. sajandi keskel jõudis muusikasse avangardism, mis tõi kaasa täiesti uudsed heliloomingutehnikad. Sellele järgnes 1960. aastatel minimalism.
II Maailmasõja järgset muusikat kuni tänaseni nimetatakse nüüdismuusikaks. Viimasele on iseloomulik stiiliderohkus ja paljusid muusikateoseid ei saagi ühegi konkreetse stiiliga määratleda.

# data[].attributes.body
20. sajandil ei kujunenud enam välja ühtset ajastustiili. Kuni selle ajani oli muusikas valitsenud korraga üks stiil, mis oli iseloomulik ühe ja sama ajastu heliloojatele. Näiteks barokk (17. saj ja 18. saj I poolel), klassitsistm (18. saj II poolel), romantism (19. saj).
20. sajandi muusikale on iseloomulik stiilide rohkus ja mitmekesisus. Ka heliloojad ei ole sidunud ainult ühe kindla muusikavooluga, vaid kasutanud oma loomingus erinevaid stiilivõtteid.

# data[].attributes.body
Messiaen oli prantsuse helilooja, muusikapedagoog, organist ja ornitoloog. Ta oli 20. sajandi üks tähtsamaid heliloojaid.
Messiaen sündis Avignonis, isa oli inglise filoloog ja ema tuntud luuletaja.
Messiaen õppis Pariisi konservatooriumis kompositsiooni ja orelit. Viimane jäigi elu lõpuni helilooja lemmikinstrumendiks. Pärast lõpetamist asus ta peaorganisti kohale Pariisi Püha Kolmainu Kirikus, kuhu jäi 50 aastaks. See asjaolu määras ka helilooja loomingu sügavalt religioosse sisu.
Messiaen oli ka väljapaistev muusikapedagoog, tema õpilased: P-Boulez, K.Stockhauzen ja  I. Xenakis.