# data[].attributes.headline
El reducte de la llibertat individual: distinció descrèdit i reprovació moral

# data[].attributes.subject
El reducte de la llibertat individual: distinció descrèdit i reprovació moral

# data[].attributes.body
El descrèdit és la manca de reputació, a la qual s’exposa un individu per falta de prudència o de dignitat personal. Els sentiments són els que juguen un paper important en el descrèdit, ja que la falta de reputació ve donada pel pes que els actes individuals adquireixen en cada consciència.

La reprovació moral és la condemna d’un acte que atempta contra la societat, és a dir, contra la dignitat humana, sent aquest acte no jutjat per la llei, sinó per la opinió col·lectiva de la bonesa i la malesa. Tot i la reprovació moral, no es pot privar a cap individu de la seva llibertat, però es pot prevenir, a l’individu i al col·lectiu, de les conseqüències del succés del particular en contra de la societat.

La distinció entre descrèdit i reprovació moral és, doncs, clara; es pot opinar sense causar danys, des de la perspectiva sentimental, sobre una persona, però no es pot atemptar contra la seva dignitat, ja que fer-ho provocaria un gran pes negatiu de consciència, a causa dels actes comesos.

Atemptar contra la dignitat de l’home mitjançant un acte que pugui ferir una persona és el mitjà pel qual s’arriba a la reprovació moral, però fer-ho també seria un acte que recauria sobre la consciència individual, per tant, l’individu recauria en la falta de reputació, en el descrèdit.

Document complet

# data[].attributes.attachment_link.description
El reducte de la llibertat individual Exemples John Stuart Mill Emprisime Utilitarisme Llibertat Descrèdit Reprovació moral Exemples Índex Distinció descrèdit i reprovació moral 1806-1873 Filòsof més influent del s. XIX a Anglaterra. Economista i teòric social i polític.

# data[].attributes.headline
INDIVIDU I OPINIÓ PÚBLICA: Com fa Mill la crítica a l'opinió pública?

# data[].attributes.subject
INDIVIDU I OPINIÓ PÚBLICA: Com fa Mill la crítica a l'opinió pública?

# data[].attributes.body
Presentació online.

# data[].attributes.headline
INDIVIDU I OPINIÓ PÚBLICA: Com fa Mill la crítica a l'opinió pública? (Resposta directa, superficial)

# data[].attributes.subject
INDIVIDU I OPINIÓ PÚBLICA: Com fa Mill la crítica a l'opinió pública? (Resposta directa, superficial)

# data[].attributes.body
Mill critica l’opinió pública parcialment. D’una banda, el concepte  de llibertat  és igual que el concepte d’«individualitat».  Per tant realitzar la individualitat és desenvolupar totes les capacitats que cada un té i perquè aquesta pugui desenvolupar-se requereix dues condicions: llibertat i varietat de situacions. De manera que  John Stuart Mill dóna una forta importància a la llibertat  individual, la qual té l’objectiu de la felicitat individual, la felicitat d’un mateix, que s’aconsegueix amb la llibertat d’opinió. L’individu pot fer el que ell vol limitadament, per tant el límit de la sobirania de l’individu s’estableix quan aquest es vincula a la societat, és a dir, pot fer el que ell vol mentre no afecti els interessos dels altres. De manera que l’individu hauria de gaudir d’una llibertat perfecta, tant jurídica com social, però s’hauria d’atendre a les seves conseqüències. Per tant, Mill no restringeix  a l’individu viciós o eixelebrat.

De l’altra, l’opinió pública influeix sobre l’individu i no és res més que l’opinió d’algunes persones sobre allò que és bo o dolent per als altres, des de la consideració de la pròpia persona. Aquesta opinió sovint sol ser correcta, però també pot ser incorrecta, ja que no es pot utilitzar per jutjar o valorar les accions que han sigut triades lliurement per a cada individu. Per tant l’opinió pública pot prevaler en qüestions públiques però no en privades. I si els afectats individualment no demanen ajuda, altres parts no involucrades no han d’intervenir perquè la seva ideologia no ho accepti, com és el cas de la religió, la qual s’ha d’acceptar: “Si [...] fos admès, ningú no podria raonablement objectar al fet que fos aplicat en el sentit de la majoria [...] i tothom hauria d'estar dispost a acceptar la idea […].”

En definitiva i a mode de conclusió tot podria resumir-se en la seva frase: “Una de les propensions humanes més universals és eixamplar els límits del que hom pot anomenar vigilància moral fins  arribar a violar la llibertat de l'individu més inqüestionablement legítima."

Ainhoa Concustell López i Youssra El Hajjami.

# data[].attributes.attachment_link.title
Individu i opinió pública, resposta ben desenvolupada

# data[].attributes.headline
Com es contraposen els drets socials i els drets de la llibertat segons John Stuart Mill?

# data[].attributes.subject
Com es contraposen els drets socials i els drets de la llibertat segons John Stuart Mill?

# data[].attributes.attachment_link.description
DRETS SOCIALS DRETS DE LA LLIBERTAT CONTRAPOSICIONS Selma Vilarrubias i Eva Diaz 2n Batxillerat C ~Dret a la individualitat ~Dret a castigar, restringir i respectar la llibertat individual. "Sobre la llibertat" PLATFORMS Social SOCIAL SEO CMS DRETS SOCIALS I DRETS DE LA LLIBERTAT John Stuart Mill Com manifesta la contraposició entre els drets socials i els drets de les llibertats?

# data[].attributes.body
Quina és la línea divisòria entre els deures envers a un mateix i els deures socialment obligatoris segons John Stuart Mill?

Primerament cal esmentar que defensen i proposen aquests deures per tal de diferenciar-los i extreure conclusions.

DEURES ENVERS UN MATEIX: Els individus tenen un deure individual. Aquests individus utilitaristes s’imposen uns deures propis i exclusius per tal de maximitzar la seva felicitat (plaer i absència del dolor).

Primerament, l’individu ha de gaudir d’una llibertat perfecte acomplint però els seus actes i les seves conseqüències. Aquesta llibertat perfecte ens permet doncs obrar segons la nostra opinió sense tenir en compte els demés

També tenim la possibilitat de prevenir els demés i actuar amb amor propi o creixement personal, destacant així l’egoisme envers els demés.

# data[].attributes.body
DEURES SOCIALMENT OBLIGATORIS: Són aquells deures que com a col.lectiu, els individus han de complir mitjançant les associacions per així assolir el benestar comú i conviure en harmonia per la màxima felicitat possible (ideal utilitarista). Per aquest motiu es pot dir que l’hedonisme utilitarista és un hedonisme universalista.

Alguns exemples que tenim com a societat és imposar obligacions pels que se les volen saltar, castigar/sancionar als que incompleixen o violen els drets, no perjudicar als altres ni molestar-los (egoisme), dur a terme els deures col·lectius correctament per a poder protegir la societat i viure en ella.

A continuació, per hem optat per fer un video per mostrar la línea divisòria entre els dos deures.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Angel Hontecillas on 2017-03-26.

# data[].attributes.body
Explicació del vídeo:

Un subjecte pren amb tota la llibertat individual seleccionar una música estrident i sorollosa per al seu propi benefici i gaudi. El problema és, que un altre individu en la seva llibertat està portant a terme una acció al mateix temps, i per tant és interromput o molestat per la decisió de l’altre i pren remei apagant la cançó i així continuar amb les seves tasques. El primer subjecte s’enfada del perquè la seva música ha sigut apagada.

Què volem dir amb això?

Cada individu ha de poder escollir lliurement les seves accions però tenint en compte els interessos propis i els interessos dels altres, cercant un punt mig per tal de trobar la màxima felicitat possible al major nombre de persones, en aquest cas, el primer subjecte hauria de fer servir auriculars per seguir gaudint de la música i deixar que l’altre pugui continuar la seva rutina sense interrupcions i en harmonia.

Mentre que els drets individuals són creats i respectats per un mateix, els drets socials han de ser uns drets establerts prèviament, on tota la societat ha de complir-los, i respectar-los.

Autors: Andrea Arnau Rubio i Àngel Hontecillas Garcia

# data[].attributes.body
Límit entre opinió i llei:

# data[].attributes.body
-Dret a poder seguir el camí intel·lectual que un vol seguir.

# data[].attributes.body
-Dret a obrar segons la pròpia opinió desfavorable d'algú.

# data[].attributes.body
-Dret a poder exercitar-se lliurement pel que fan els interessos de cadascun segons la seva espontaneïtat individual.

# data[].attributes.body
Els drets de l'individu respecte a la societat:
-Dret a poder gaudir d'una llibertat perfecta tant jurídica com social.

# data[].attributes.headline
EL PAPER DE LES ELITS I LES CLASSES POPULARS

# data[].attributes.subject
EL PAPER DE LES ELITS I LES CLASSES POPULARS

# data[].attributes.body
Diferències entre ESTAT DE DRET i ESTAT RELIGIÓS:

- L'Estat de dret es basa en una política liberal i per contra, l'Estat religiós es basa en una política teocràtica i totalitària.

- En els dos models d'estat hi ha unes lleis. En l'Estat de dret aquestes lleis han de ser respectades per tothom a diferència d'un Estat religiós, on les lleis només han de ser obeïdes per els creients.

- L'Estat de dret és aquell que separa la vida privada de la vida pública, no intervenint en allò privat. En canvi, l'Estat religiós és aquell que no distingeix cap separació entre allò públic i allò privat.

- Dins l'Estat de dret s'accepten les minories mentre que dins l'Estat religiós aquestes són discriminades i el poder recau sobre la majoria.

- L'Estat de dret pot arribar a ser un Estat religiós, però aquest mai podrà arribar a ser un Estat de dret.
Aquí us deixem un vídeo que explica més exhaustivament el que són un Estat de dret i un Estat religiós i a la conclusió que arriba Mill.

# data[].attributes.body
"La única libertad que merece ese nombre es la de buscar nuestro propio bien, por nuestro camino propio, en tanto no privemos a los demás del suyo o le impidamos esforzarse por conseguirlo."

John Stuart Mill.

# data[].attributes.body
J.S.Mill defensa la llibertat total de l’individu sempre i quan no es violin els drets dels altres.

Les idees principals en les paradoxes de la llibertat segons Mill, són les següents:

Obligació precisa i determinada.

El compliment del deure.

Els perjudicis o riscos definits.

# data[].attributes.body
John Stuart Mill dins del llibre «Sobre la Llibertat» planteja una sèrie de paradoxes, en diferents àmbits, que són les següents:

Individu/Família:  És impossible actuar de manera errònia sense que el mal afecti els qui l’envolten.

Societat: Un individu s’absté del seu deure social encomanat.

Educació: La generació present és responsable de la formació de la següent.

Exemples Actualitat:

# data[].attributes.body
Segons John Stuart Mill, dins del seu llibre Sobre la llibertat, l’acció política té com a objectiu la felicitat col·lectiva. El govern ha d’actuar dins d’uns límits: la llibertat individual i l’opnió pública. El primer consisteix en que les persones som lliures sempre i quan respectem el dany dels altres. El segon es basa en que l’opinió pública, és a dir, la societat, no ha de intervenir en la llibertat individual. Dins d’aquest últim límit apareix la intolerància religiosa, de la qual Mill planteja alguns exemples:

# data[].attributes.headline
RELATIVISME CULTURA. ESCLAVITUD DE LES DONES (2)

# data[].attributes.subject
RELATIVISME CULTURA. ESCLAVITUD DE LES DONES (2)

# data[].attributes.body
El primer exemple tracta sobre la intolerància religiosa:

Musulmans VS Cristians: Els musulmans estan en contra dels cristians perquè aquests mengen porc i  ells no ho fan, els cristians els tenen odi pel mateix motiu.

Mill pensa els següent: “el públic no té per què intervenir en els gustos o interessos personals dels individus"

# data[].attributes.headline
RELATIVISME CULTURAL. ESCLAVITUD DE LES DONES (1)

# data[].attributes.subject
RELATIVISME CULTURAL. ESCLAVITUD DE LES DONES (1)

# data[].attributes.body
En el capítol IV de “Sobre la llibertat” de John Stuart Mill, aquest defensa que per molt que les majories tinguin una opinió, no vol dir que aquesta sigui la correcta.

Per tal de demostrar-ho posa tres exemples, els quals els veurem en els següents posts:

# data[].attributes.headline
RELATIVISME CULTURAL. ESCLAVITUD DE LES DONES (3)

# data[].attributes.subject
RELATIVISME CULTURAL. ESCLAVITUD DE LES DONES (3)

# data[].attributes.body
El segon exemple també és sobre la intolerància religiosa:

Catòlics VS Protestants:

-  Discrepàncies sobre el fet si els clergues es poden casar o no
Catòlics X     VS.       Protestants √

- Tenir dret a l’oci o no
Catòlics X     VS        Protestants √

"els puritans, allà on han pogut, han intentat, amb gran èxit, suprimir les diversions públiques i gairebé totes les diversions privades, particularment la música, el ball, el teatre, els jocs públics o qualsevol altra reunió feta amb intenció d'esbargiment"

# data[].attributes.headline
RELATIVISME CULTURAL. ESCLAVITUD DE LES DONES (4)

# data[].attributes.subject
RELATIVISME CULTURAL. ESCLAVITUD DE LES DONES (4)

# data[].attributes.body
El tercer i últim exemple tracta sobre l'esclavitud de les dones:

Si ha d’haver poligàmia o monogàmia. La poligàmia és percebuda com una relació on les dones són inferiors si no es casen, com podem veure en l’exemple: “que ensenyen les dones a creure que el matrimoni és quelcom indispensable, fan comprensible que moltes d’elles prefereixen ser una d’entre diferents esposes a no ser-se cap”.

Fet per: Nagore Rueda i Noemí Monedero

# data[].attributes.headline
Com es contraposen els drets socials i els drets de la llibertat segons John Stuart Mill?

# data[].attributes.subject
Com es contraposen els drets socials i els drets de la llibertat segons John Stuart Mill?

# data[].attributes.body
Drets socials:
Els éssers humans tenen com a dret social ajudar els uns als altres per tal de distingir el que ens convé del que no, com a societat. Com a col·lectiu tenim dret a opinar i actuar diferent entre nosaltres, però no a fer la vida impossible a cap individu que pensi o actuï de forma diversa a nosaltres. La base d'una bona convivència en grup és la tolerància. Formant part de la societat tenim els drets següents:
~Dret a protegir els individus.
~Dret a castigar, restringir i respectar la llibertat individual.
~Dret a la igualtat entre nosaltres, i a la diversitat social.
~Dret a la individualitat (religió)

Drets de la llibertat:
Cada individu té dret a gaudir d'una llibertat perfecta (tant jurídica com social) per dur a terme l'acte que vulgui, sempre i quan sempre s'atingui a les conseqüències. Com a individus tenim dret de ser espontanis lliurement, i tot i que és possible que l'entorn t'ofereixi ajut, l'individu és qui té l'última paraula.
Hi ha tres tipus de drets de la llibertat:
~Llibertat de consciència.
~Llibertat a la individualitat.
~Llibertat de reunió i associació.

# data[].attributes.headline
Com es contraposen els drets socials i els drets de la llibertat segons John Stuart Mill?

# data[].attributes.subject
Com es contraposen els drets socials i els drets de la llibertat segons John Stuart Mill?

# data[].attributes.body
Contraposicions:
El fet de viure en societat fa indispensable que cadascú es vegi amb l'obligació d'observar una certa línia de conducta envers la resta.
Quan el comportament d'una persona afecta negativament a una o unes altres la societat té jurisdicció davant la situació. Segons la gravetat de la infracció pot ser greument penalitzada.
L'amor propi és un deure de cada individu, ja que vetllant per un mateix vetllem pel bé comú.
Els beneficis que procura la societat és la de poder assolir la felicitat individual. L'estat només pot interferir quan la felicitat d'un pot fer minvar la felicitat dels altres. L'individu renuncia a una part de la seva llibertat individual per poder formar part d'una societat, per tant, si l'individu és un ésser social qualsevol acció seva pot incidir sobre els altres. Aleshores, tota acció va més enllà de l'esfera privada.