# data[].attributes.body
1. Förskolan blev en del av det svenska utbildningssystemet först år 1996 och två år senare fick den sin första läroplan. Det var i slutet av 1990-talet som ansvaret för hela förskoleverksamheten flyttades till nationell nivå från socialdepartementet till utbildningsdepartementet. Skolverket blev ny tillsynsmyndig. Förskolan ska fungera som en angelägenhet för barnen och inte som stöd till förvärvsarbetande och studerande föräldrar. Det var 1998 som kommitténs förslag (SOU 1997:21; SOU 1997:157) ledde till en samordning av utbildningsväsendet från förskola till skola, en ny skolform – förskoleklassen (för sexåringarna) en reviderad läroplan för grundskolan som inkluderade förskoleklassen och fritidshemmen men också då Sverige fick sin första läroplan för förskolan (Lpfö98). (Engdahl Ingrid Ärlemalm- Hagsér Eva (Red) 2015 s.41). Läroplanen reviderades sedan två gånger under 2010 och igen2016 men då endast med några mindre ändringar. Numera är förskolan inkluderad i skollagen (SFS 1010:800) och det skedde 1 juli 2011. Skollagen lyfter fram tre viktiga ledord: kunskap, trygghet och valfrihet. (Riddarsporre & Persson (red) 2017 s.31)

År 1990 ratificerade Sverige barnkonventionen, dvs att vårt land har bundit sig folkrättsligt till att förverkliga den. (Engdahl Ingrid Ärlemalm Eva 2015 s.120).

# data[].attributes.body
Nina, Emma, Jenny, Rey Ann

# data[].attributes.body
Nina, Emma, Jenny, Rey Ann

# data[].attributes.body
1990: Tre motiv togs fram för att utveckla barnomsorgen.

Föräldrars försörjning

Barns rätt

Stöd för utsatta

1995: Kommunernas ansvar över barnomsorgen skärptes

1996: Fördes ansvaret inom staten från socialstyrelsen till skolverket. Förskoleklassen blev en egen skolform och blev en del av det svenska utbildningssystemet.

1997: Uppdraget om en ny läroplan

1998: Läroplanen blev färdig och började användas i verksamheten

2001: Allmän förskola till arbetslösa föräldrars barn

2002: Föräldralediga föräldrars barn fick också rätt till allmän förskola

2003: 4-5 åringar fick rätt till allmän förskola

2010: 3 åringarna fick rätt till allmän förskola

Källförteckning

Lundgren, U. Säljö,R. Liberg,C.(2014) Lärande, skola, bildning.3dje upplagan. ,Stockholm: Natur & Kultur.

Riddersporre, B. Persson, S. (2017) Utbildningsvetenskap för förskolan. Andra upplagan., Stockholm: Natur & Kultur.

# data[].attributes.body
Utredningen tillsattes av motiveringen att den offentliga barnomsorgen behövde utvecklas och expanderas. Man ville med hjälp av förskolan komplettera hemmet på ett sådant vis så familjens vardags - och livssituation kunde förbättras

Barnstugeutredningen pågick 1968 - 1972, tack vare utredningen lades grunden till förskolelagen som infördes 1975. Lagen innebar allmän förskola från sex års ålder samt från fyra års ålder för barn i behov av särskilt stöd.

Barnomsorgen blev mer integrerad med skolan tack vare barnstugeutredningen som ledde till en tydligare pedagogisk inriktning.

Utifrån barnstugeutredning blev det dock en debatt. Debatten baserades på att förskolan tog över mödrarnas roll, då den kulturella normen var att kvinnor skulle vara hemma med familjens barn. Barnen fostras med pedagoger och andra barn som hade möjlighet till delaktighet.

Tack vare barnstugeutredningen blev förskolan till  för alla barn och förskolan blev statlig institution.

Källförteckning:

Lundgren, U. Säljö,R. Liberg,C.(2014) Lärande, skola, bildning.3dje upplagan. ,Stockholm: Natur & Kultur.

Riddersporre, B. Persson, S. (2017) Utbildningsvetenskap för förskolan. Andra upplagan., Stockholm: Natur & Kultur.

# data[].attributes.body
Under Antikens grekland  började handelsplatser utvecklas till  samhällen där varor utbytes men också kunskaper och erfarenheter. Med tiden ställs också högre krav på befolkningen i samhället  och man behövde fler med en högre utbildning för att högre utbildning gav större möjlighet för den enskilde individen. (Lundgren, Säljö och Liberg 2014 sid. 20)
Upplysningen handlade  om en ny syn på människan och hennes möjligheter att påverka och forma sin värld. Människorna kunde träda ut ur sin omyndighet och skapa en framtid - hon var inte vald utan kunde välja.
Immanuel Kant såg kunskapen som en drivande kraft och han pratade om en relation mellan staten och ett samhälle byggt på förnuft, för detta skulle kunna fungera måste folket undervisas. Upplysningstiden var “pedagogikens genombrott”.
Rousseau skrev boken om uppfostran 1762, boken upprörde många människor då han beskrev två olika sorter av uppfostran. Ena va den “traditionella” uppfostran som var att barnen skulle lära sig det som krävdes av sin lärare “En bonde och hans son”
den andra uppfostran han skrev om var att barnen själv fick upptäcka  sina egna erfarenheter av naturen utan att ha en förebild. Han tyckte att naturen kunde bilda moral genom att naturen älskar rättfärdighet och ordning. Samhället utvecklades också till ett mer demokratiskt samhälle vilket gjorde att människan hade en mer central roll, en roll som sagt gav valmöjlighet förut var det mer omsorg i centrum. Människor blev läskunniga tack vare Gutenberg uppfinning tryckpress. Det gav människorna en enklare chans att få en högre utbildning. (Lundgren, Säljö & Liberg 2017).

# data[].attributes.body
1991 kom regeringen fram till att dem inte ville ha samma styrdokument för förskolan som är frivillig och skolan som är obligatorisk. Ett uppdrag lades fram att göra en läroplan för enbart förskolan. Dem gjorde inte om hela Lpo 94 utan skulle bygga vidare på de värden som redan fanns.

(Riddersporre & Persson s.78)

Under 1996 flyttades ansvaret för förskolan från socialstyrelsen till skolverket. (Lundgren, Säljö och Liberg (red.) 2017 s.120)

Social lagen skärptes och preciserades kommunernas ansvar för barnomsorgen 1995.

Barnomsorg och skola-kommittén började skriva på den nya läroplanen som blev klar 1998.

Förskolan blev en del av utbildningsväsendet 1996.

(Riddersporre & Persson s.79)

2010 reviderades läroplanen, man bestämde sig för att belysa ledorden kunskap, trygghet och valfrihet. Det va en stor revidering. 2016 kom en ny revidering, den va inte lika stor.

(Riddersporre & Pettersson, s. 32)

# data[].attributes.body
freidrich Fröbel är den som har haft störst inverkan på den svenska förskolepedagogiken och förskoleverksamheten. fröbels pedagogik syftande till att skapa fria människor, han ansåg vad det centrala i barnets utveckling. fostran i hemmet, odling och lärandet om naturen va också viktigt. barnperspektivet; omsorg, lärande och fostran skapar en helhet. (Lundgren, Säljö & Liberg, 2017, s.117)

Ellen och Maria Moberg bildade en förening utifrån den kunde starta en folkbarnträdgård i Norrköping, för att ta emot fattiga föräldrars barn. Ellen m´Moberg gick igenom hela landets barnkrubbor och barnträdgårdar och kom fram till att vissa va under all kritik. Rapporten används sen som underlag till en statlig utredning av förskolan. (Säljö, s.117)

De var även dem som startade upp föregångaren till förskollärarutbildningen, fast då hette de trädgårds lärarinnor. (Riddersporre, Persson 2017, s.20)

Alva Myrdal framförde åsikten att Sveriges barn behövde uppfostras av utbildad personal och att det inte var rimligt att låta en vuxen människa vara hemma för att uppfostra två barn efter gamla traditioner utan man behövde nya idéer för en ny framtid, det moderna Sverige.

(Riddersporre, Persson 2017, s.49)

Alva hänvisade återkommande till vetenskapliga avgörande i kontroversiella frågor i utbildningspolitiken. (Lundgren, Säljö och Liberg (red.) 2017 s.102)

# data[].attributes.body
Mia Hellström, Kristal Abdal,
Simon Faraasen, Jennie Bengtsson

Förskolan blev en del av utbildningsväsendet år 1996.
Genom att Barnomsorg och skola-komittén, år 1997,fick i uppdrag att skriva en läroplan som riktade sig till ett- till femåringar, fick förskolan sin första läroplan, år 1998.

År 2010 reviderades Lpfö 98 där lärandeuppdraget tydliggjordes. Den 1 juli år 2011 så inkluderades förskolan i skollagen (SFS 2010:800). Mindre revideringar gjordes år 2016 som berör samverkan och övergången till förskoleklass, skolan och fritidshemmet.

Referens: Riddersporre & Persson (red.) Utbildningsvetenskap för förskolan

# data[].attributes.body
Mia Hellström, Kristal Abdal,
Simon Faraasen, Jennie Bengtsson

På upplysningstiden ändrades synen på människan genom de framsteg som gjordes inom naturvetenskapen. Människorna började ifrågasätta kyrkans tankesätt och pedagogik.
Författaren och filosofen Jean-Jacques Rosseau (1712-1778) menade att det fanns ett annat sätt att uppfostra än den traditionella auktoritära uppfostran. Han beskriver två former för utbildning och fostran i sin bok Émile (1762). Den ena formen var att den vuxne utbildade barnet i det som krävdes för att barnet skulle formas till den sortens människa som den vuxne ansåg vara rätt. Den andra formen var att utan en auktoritär förebild låta barnet själv få utforska och lära sig av sina egna erfarenheter.
En aspekt av varför upplysningstiden kan sägas utgöra starten för den nutida skolan är att man under upplysningstiden började utbilda folk för att kunna fungera i den växande industrin och det utvecklande jordbrukssamhället.
En annan aspekt är att man under upplysningstiden uppmärksammade ett annat sätt att se på uppfostran och utbildning. Människan skulle inte längre bara behöva följa det som ledaren sa, utan fick istället börja ifrågasätta och själva utforska sin omvärld och sina möjligheter.

Referens: Lärande skola bildning, fjärde utgåvan Ulf. p Lundgren, Roger, Sälsjö, Caroline Lieberg (Red.) s.65-68.

# data[].attributes.body
1998 Förordningstext SKA varje förskola ha, en form av studieplan. Barn i förskolan ska sträva efter mål. Barn i skolan ska uppnå.

1998 Förskolans läroplan. Daghem/deltidsgrupp försvinner nu och ordet förskola ersätter.

Förskoleklass införs för sexåringarn och det bildars en egen skolform. 1998 kommer ett historiskt beslut att förskolan skulle föras över från Socialdepartementet till Utbildningsdepartementet skulle
Läroplanen för förskolan beslutades av riksdagen.
2000 Allmän förskola införs för 4-5 åringar.
2003 Allmän avgiftsfri förskola införs för alla barn i ålder 4-5 år.
2009 Allmän förskola för 3-åringar
2010 tydliggjort för vad förskollärare ska göra, samt arbetslag.
2016 blev det en revidering till och det blev övergången mellan förskola, förskoleklass och fritidshem tydligare.

Allmän förskola = Alla barn från 3-år erbjuds att delta i verksamheten. Kostnadsfritt för 525 h/läsår. (15h/vecka)

# data[].attributes.body
Man såg kunskap som en drivande kraft och då krävdes det undervisning för folket.Under industrialiseringen krävdes det särskilt ett ökat krav på utbildad arbetskraft i samband med den vetenskapliga utvecklingen. Samhället tog hand om barnen medan föräldrarna arbetade.

1700-talet Stora familjer, svår ekonomi = svårt att mätta alla. Barnen blev ett “hot” mot familjens överlevnad.

1811 Blev det obligatorisk konfirmation, för att de ville säkerhetsställa kunskapsnivån.

1830 Folkbarnträdgården startades Fröbel var en stor påverkan. Folkbarnsträdgården startade för att mödrarna skulle få avlastning. Pyssel organiserad lek. Barnen fick ta del utav matte och naturvetenskap, eftersom Fröbel var en naturmänniska.

Första barnkrubban 1854 Kungsholmen Stockholm, som skulle ge stöd för fattiga familjer.

Sveriges första Kindergarten startades av Anna Eklund i Stockholm.

Första folkbarnsträdgården startades 1904 i Norrköping.

Det var stor alltså stor skillnad mellan folkbarnsträdgården och barnkrubbor, folkbarnsträgården riktade sig till medel- och överklassens barn. Barnkrubbor var i första hand välgörenhetsinrättningar.

Maria Moberg öppnar SIN första Kindergarten i Norrköping. I Berlin studerade Maria pedagogiska idéer och metoder efter Fröbel.

# data[].attributes.body
Under slutet av 1980-talets högkonjunktur ökade behovet av barnomsorg, detta berodde på att män och kvinnor kunde förvarvsförbeta.

Man införde rätt att starta enskilda barnomsorgsverksamheter, och flertalet föräldrakooperativ etablerades.

Med en ändring i sociallagen preciserade kommunernas ansvar för barnomsorgen.

Inte förens 1996 hamnar förskolan under skolverkets ansvar istället för socialstyrelsen.

1998 kom Sveriges första läroplan i förskolan och har reviderats 2010 och 2016.

2010 kom den nya skollagen som bidrog till en stor revidering av läroplanen där leken och skapandets betydelse skrevs fram.

2016 ändrades ett kapitel i läroplanen.

Förskolan har idag blivit mer digitaliserad, är idag en egen skolform där alla barn kan få in en gemensam bas inför grundskolan.

Det är inte längre bara ett stöd för att föräldrarna ska kunna arbeta, utan förskolan har också ett utbildningsuppdrag.

# data[].attributes.body
En tydligare ansvars- och arbetspedagogik med styrdokumenten ”pedagogiskt program för förskolan” och läroplanen (lpfö 98) samt den reviderade läroplanen 2010 och 2016. Med dessa styrdokument gick förskolan från att vara i den sociala sektorn till utbildningssektorn med olika ledande mål. Ett samarbete mellan förskolan och grundskolan, då man ville förbereda förskolebarnen inför skolan. From 2011 blev förskolan inkluderad i skollagen (2010:800)

# data[].attributes.body
Förskolenivå:

Att skapa en likvärdig förskola, att ta tillvara på barnens naturliga lust att lära och höja ambitionerna i verksamheten.
Alla barn ska få liknande förutsättningar, oavsett bakgrund.
Det innebär att alla ska sträva efter samma mål, att alla har ett liknade förhållningssätt och barnsyn.

Samhällsnivå:

Det är lättare att kartlägga vad barnen fått med sig sedan tidigare, vad man behöver jobba mer med och vilken nivå man ska lägga den fortsatta utbildningen på.
Styrdokumenten är även framtagna utefter vilka kunskaper som kommer till att behövas i samhället framöver och är därför viktiga att eftersträva för att barnen ska kunna få en god framtid.
Alla barn ska få hitta sin framtida roll i samhället.

# data[].attributes.body
Barnstugeutredningen tillsattes för att utreda om det fanns behov av en förskolan för alla barnen.

Ett av huvudmålen var att förbättra barnets och föräldrarnas levnadsvillkor.

Genom denna utredning blev den offentliga barnomsorgen samhällets ansvar och skulle finansieras med skattemedel och avgifter.

Utredningen gav förskolan en framflyttad position i verkligheten och verksamhet i samhällets tjänst.

Utredningen gav förskolan en tydlig pedagogisk inriktning.

Allt detta utmynnade i en förskolelag 1975

Förskolan fick ett tydligt styrdokument -det pedagogiska programmet, som innebar en ökad efterfråga på daghem detta på grun av högkonjunkturen på 1980-talets slut.

(Referens Utbildningsvetenskap för förskolan, sid 75-76)

# data[].attributes.body
På 1990-talet infördes en etableringsrätt för enskild barnomsorg. Föräldrakooperativ startades. 1995 gjordes en ändring i sociallagen där kommunernas ansvar skärptes för barnomsorgen. 1996 blev förskoleklass en egen skolform för 6-åringar, detta genom BOSK:s (Barnomsorg och skola-kommiténs) arbete för att omarbeta grundskolans läroplan så att den även skulle omfatta förskoleklass och skolbarnomsorg. Förskolan fick sin egen läroplan 1998. Den medförde högre krav på fortbildning (Lundgren, Säljö och Liberg, 2017, s.106). Detta innebar att förskolan gick från socialpolitiken till utbildningspolitiken (Riddersporre och Persson, 2014, s.31). Förskolans ställning som institution i samhället stärktes och kunskapskraven blev tydligare (Riddersporre och Persson, 2014, s.79). Läroplanen reviderades 2010 (tydliggjort lärandeuppdrag) och 2016 (samverkan med och till förskoleklass) (Riddersporre och Persson, 2017, s.31).

2011 blev förskolan inkluderad i skollagen (Riddersporre och Persson, 2014, s.31) och detta förstärkte förskolans uppdrag ytterligare.

Under 1990- och 2000-talet blev föräldrar och föräldrasamverkan viktigt vilket förtydligades i våra styrdokument. Detta främjar barnets utveckling, lärande, välbefinnande och trivsel samt att föräldrarna blir tryggare (Riddersporre och Persson, 2014, s.36).

Förskolan har förändrats under de första decennierna av 2000-talet i takt med att samhället är mer mål- och resultatfokuserat. Barn, föräldrar och andra aktörer i samhället har mer inflytande. Det resulterar i mer administration, dokumentation och bedömning för att kunna följa de mål, resultat och redovisningar som krävs av förskolan idag (Riddersporre och Persson, 2014, s.32).

Under 2000-talet har det blivit ett större internationellt intresse för yngre barns utbildning och lärande till skillnad från tidigare då intresset riktades mot skolbarn. Nationellt vill man satsa på utbildning för att man ska bli konkurrenskraftiga internationellt. Man vill satsa på att förskolan ska förbereda förskolebarnen för att få bättre resultat i skolan. Skolämnen och ämnesdidaktik blir därmed viktigt även i förskolan (Riddersporre och Persson, 2014, s.79).

Fyra viktiga faktorer som påverkat och utmanar förskolan under 2000-talet är stor invandring, ökad barn- och familjefattigdom, ökade skillnader på bostads- och arbetsmarknaden samt ökad digitalisering med ojämlika förutsättningar (Riddersporre och Persson, 2014, s.80).

# data[].attributes.body
I tidigit stadie verkade förskolan i social sektor men började mer och mer gå över till utbildningssektorn.
Behovet att höja kvaliten på arbetet med de yngre barnen ökade. Den röda tråden genom skolgången blev mer och mer viktig.
En tolkning av förskolans intreäde i utbildningssystemet är att förskolan som en instution för kunskap, lärande och utbildning, stärktes och dess kunskaps uppdrag blev tydligare.
1998 tog skolkommiten fram en samordning av utbildningsväsendet från förskola till skola. En ny skolform-, förskoleklass, en reviderad läroplan för grundskola som inkluderade även förskoleklass samt fritidshemmen, likså Sverige första läroplan för förskolan LPFÖ 98.
Från och med 2011 blev förskolan en egen skolform. Fler mål har tillkommit i den reviderade läroplanen 2010. I den reviderade läroplanden för förskolan är förskollärarens ansvar noggrannare beskrivet. Bland annat ska förskolläraren ansvara för att verksamheten bedrivs i enlighet med målen.
Undervisningen skall vara fri från konvetionella inslag. All utbildning ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Detta innebär att pedagogiken i förskolan ska ha en vetenskaplig grund.

# data[].attributes.body
Grupp C2

# data[].attributes.body
Fråga 2:

Freidrich Fröbel, Ellen och Maria Moberg samt Alva Myrdal är några av förskolans förgrundsgestalter. Beskriv deras centrala pedagogiska idéer (likheter och skillnader)

Freidrich Fröbel – Grundade ”kinderkarten” som skulle skapa ”fria människor” där fokus låg på odlandet och att leken hade en central roll i lärandet och utveckling.

Maria och Ellen Moberg – Grundade barnträdgårdsrörelsen med inspiration av Fröbels pedagogik. Rörelsen riktade sig till hemmahörande mödrar som behövde avlastning, med en mer pedagogisk inriktning. Tanken var att verksamheten så småningom skulle ge alla barn en möjlighet, oavsett klasskillnad. De ville att verksamheten skulle se ut som en hemmiljö.

Alva Myrdal – Hon ville fostra barnen i socialdemokratisk anda och var starkt kritisk till utvecklingen i samhället. Hon grundade sin pedagogik på vetenskaplig grund. Alva menar att barnen skulle ha en egen verksamhet och ingen hemmiljö.

Pedagogiken mellan dessa gestalter skiljer sig en del. Med sitt politiska åtagande trycker Alva Myrdal på att lära socialdemokratiskt och därmed i tidig ålder skapa större möjligheter för en jämställd värld. Freidrich Fröbel hamnar i sin forskning mer åt barnens lärande och valfrihet. Leken är i centrum och har den centrala rollen för lärandet. Ellen och Maria Moberg la fokus på att alla barn ska få en möjlighet till utveckling och lärande och att skillnaden mellan hemmet och verksamheten inte skulle vara så stor.

Riddersporre, Bim & Persson, Sven (2017). Utbildningsvetenskap för förskolan.

Stockholm: Natur & kultur

Lundgren, Ulf. P, Säljö, Roger & Liberg, Caroline (red)(2014). Lärande, skola, bildning. (3utg) Stockholm: Natur & Kultur

# data[].attributes.body
Första dåvarande förskolläraren var en outbildad kvinna med ett visst kall av lämplighet och anlag för att ta hand om barn.

1902 uppkom de första seminarierna i Norrköping och Örebro, dessa var blandat av teori och praktik. Mellan 1900-1950-talet var utbildningen endast präglad av seminarium. Yrkestiteln byttes ut under 1950talet till förskollärare.
1900-1960tal tilhörde utbildningen den privata sektorn medan 1960tal och framåt bedrivs utbildningen inom statligsektor.
1977 blev utbildningen en högskoleform (högskoal/universitet). Utbildningen skulle vare likvärdig och varade på 2,5år.
2001 skapades ett gemensamt lärarprogram för samtliga lärare och längden utökades till 3,5år. Från 2011 bev förskollärarprogrammet ett eget program. Utbildningen innehåller förskolpedagogik, utbildningsvetenskaplig kärna med gemensamma frågor. Samt verksamhetsförlagdutbildning.

# data[].attributes.body
Förskolans positions förflyttning till ett utbildningssystem med gemensamma nationella mål.

1990 skolverket o istutitonen för handikappade kommer till på partikongresse

1996 förskolan går in under utbildningsväsendet o fick uppdraget att skriva en    läroplan. Detta gjorde att förskolan blev en instution för kunskap, lärande och utbildning.

1998 läroplanen tas i bruk

Förskolan och förskoleklassen blev en förberedande instutition genom skolämnen och ämnesdidaktik.

Migrationen i Sverige har ökat och detta ställer nya krav på förskolan exempel vis: språk stöd genom integrations värdar.

Socialutjämning alla barnen ska erbjudas en förskoleverkasamhet med hög kvalite. Detta gör att det ställs högre krav för förskollärarna att fortbilda sig, detta gör att tiden i barn grupp blir mindre.

Digitaliseringen är en del i framtiden och alla barn har inte denna möjlighet hemifrån att bli diktat kompetenta.
Referens utbildningsvetenskap för förskolan 2017 kap

# data[].attributes.body
Under 1990-talet fick läroplan kommitten i uppgift att skapa ett gemensamt måldokument för både förskola och grundskolan, men detta gick inte igenom eftersom förskolan är en frivillig institution och kunde inte ha samma mål linjer som den obligatoriska skolan.

1996 blev förskolan en del av skolan och skolomsorgen och ett år senare flyttades förskolan från den sociala sektorn till utbildningssektorn och blev en del av utbildningsväsendet.

förskolan ingick inte i skolplikten men blev en rättighet för barn 1-5 år och även stöd för de utsatta.

Referens: Utbildningsvetenskap för förskolan 2012 s71

1997 skrevs ett läroplan för förskolan som trädde ikraft 1998.

2010 reviderades denna läroplan och ytterligare 2016 ,där förskolläraren och förskolechefens ansvar förtydligades.

Efter revideringen blev också förskolan kunskapsuppdrag tydligare, förskolan skulle ge en tidig pedagogisk stimulans för barns lärande , som skulle fortsätta genom lek.

Referens: Utbildningsvetenskap för förskolan 2012(red.) s73,74,75

Utbildningsvetenskap för förskolan 2017 s79

# data[].attributes.body
I början av 1900 talet startades en tvåårig utbildning för barnträdgårdslärarinnor i form av seminarier och praktik då utbildningen endast bestod av kvinnor.

Syftet med utbildningen var att ge den blivande förskolelärarinnan en stark yrkesidentitet, hon skulle vara något särskilt inte kunna något bestämt.

Hon var “kallad” till yrkesrollen. Referens: Utbildningsvetenskap för förskolan 2012 s.26-27, Att bli förskollärare  2015 s.31

Från 1930 lyftes det vetenskapliga in i verksamheten.Referens: Utbildningsvetenskap för förskolan 2012 s 29.

På 50 talet ändrades titeln till förskollärare, förskollärare skulle inte endast ha rätt personlighet utan rätt utbildning. 1962 började utbildningen drivas i statlig regi.

1977 blev det en 5 termins universitetsutbildning,och idag är den 7 terminer.

2001 till 2011 så var alla lärarutbildningar integrerade i ett flexibelt system för att man skulle få en helhetsbild av barnet, sedan blev utbildningen åter självständig. Referens: Utbildningsvetenskap för förskolan 2017, Att bli förskollärare 2015 s 31

Idag är det både kvinnor och män som jobbar i förskolan.

# data[].attributes.body
Barnstugeutredningen gavs uppdrag att undersöka möjligheterna för en utbyggnad av den offentliga barnomsorgen. Målet var att förbättra barnets och föräldrarnas levnadsvillkor. Man kan säga att den offentliga barnomsorgen i och med barnstugeutredningen definitivt blev samhällets ansvar och något som skulle finansieras med skattemedel och avgifter. Förskolan skulle få ett samhälleligt uppdrag att vidga och fördjupa barnets relationer och orientering i omvärlden (Riddersporre och Persson, 2014, s. 72-75) Förskolan var, fram till 1970-talet, i gränslandet mellan skolan, socialtjänsten och familjen. Skola och förskola var två olika enheter, separerade ifrån varandra. Detta ville man förändra. Man ville att förskolan skulle förbereda barnen till skolan och gemensamt bidra till en bättre inskolning. Barnstugeutredningen 1968 resulterade i en förskolelag 1975 som innebar att kommunerna gav rätt till alla 6-åringar, och för barn med särskilda behov från 4 år, att avgiftsfritt gå i förskola 525 timmar om året (Riddersporre och Persson, 2014, s.77). Förskolan blev till för alla barn oavsett kön, religion, språk osv (Riddersporre och Persson, 2014, s.29). Den gav också förskolan en tydligare pedagogisk inriktning (Riddersporre och Persson, 2014, s.77) och en första läroplan (Lundgren, Säljö och Liberg, 205, s.101-102). Man började arbeta med ett mer ämnesövergripande tematiskt arbetssätt (Riddersporre och Persson, 2014, s.26)

# data[].attributes.body
Grupp C4

# data[].attributes.body
Sverige har gått igenom stora förändringar, från att ha varit ett industrisamhälle till att nu vara ett informationssamhälle. Då samhället har förändrats har detta även påverkat förskolan. Förskolan har gått från att ha varit en form av välgörenhet mot fattiga mammor till att ta emot barn ur alla samhällsklasser, detta för att kvinnor idag arbetar för att bidra till familjens ekonomi. Förskolan har utvecklats från en form av välgörenhet som bedrevs av kvinnor, till en pedagogisk verksamhet med en egen läroplan. Från barnkrubba till läroplan. Barnkrubba var att de tog hand om fattiga föräldrarnas barn när föräldrarna var och arbeta för att kunna försörja familjen. Det var också ett slags förvaring av barn för systrarna Moberg tyckte synd om barnen, de försörjande sig på stöd från välgörenhetsförening. Barnträdgård är ”finare” förskola än barnkrubba där hög och medelklass hade råd med den höga avgiften.  Uppdraget var att stimulera barnen och barnträdgårdarna hade en lärare som fick utbildning från Fröbels idéer och filosofi. Innan vi fick en läroplan i Sverige hade vi dagis där dagarna handlade mer om omvårdnad och omhändertagande där pedagogerna arbetade utefter riktlinjer av ett pedagogiskt program. Efter 1998 fick vi läroplanen (Lpfö 98) och efter det tillhör vi skolan med strävansmål att följa och det viktigaste redskapet är leken. (Riddersporre & Persson 2017) (Lundgren, Säljö & Liberg2017

# data[].attributes.body
Skollagen slår fast att utbildningen i förskolan syftar till att barn ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Främja barns utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. (Läroplan för förskolan Lpfö 98 Reviderad 2016 s.4) Skollagen är bestämmelser om skolväsendet i dess olika former. Skollagen på förskolenivå: Förskolan är en självständig skolform. Där kallas man för barn och inte elev. Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande men också erbjuda barnen en trygg omsorg. Läroplanen på förskolenivå: Läroplanen visar mål och riktlinjer inom olika områden om vad som skall följas och göras i förskolan. Läroplanen säger VAD. Vad vi ska ge barn möjlighet att utvecklas kring. Främst handlar det om värdegrunden (etiska förhållningssätt) Enbart "strävansmål".  Skollagen på samhällsnivå: Skollagen innehåller grundläggande bestämmelserna om grundskolan och andra skolformer som skolan ska följa och arbeta med. I skollagen står rättigheter och skyldigheter för barn, elever och deras vårdnadshavare. Diskrimineringslag/ sekretesslag. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Läroplanen på samhällsnivå: 1: a steget i samhällets samlade utbildningssystem för barn och ungdom. (Referenser från anteckningar, Föreläsning Etik samt Föreläsning Styrdokument)