# data[].attributes.body
Den ligger i Programvaresenter : Søk på Font

# data[].attributes.body
Søke om program for dyslektiker

# data[].attributes.attachment_link.description
Lingdys er markedsledende programvare som hjelper deg med lesing og skriving på norsk. Stavekontrollen retter flere feil per ord og ordfullføringen kommer med relevante forslag til ord ut fra teksten du skriver. Godkjent for bruk på tentamen og eksamen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis utlån av lydbøker og punktbøker. Alle har rett til å lese!

# data[].attributes.attachment_link.title
NRK Super TV - Sånn er jeg, og sånn er det

# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk serie hvor vi får et innblikk i hverdagen til barn som har en ekstra utfordring å leve med. Are kan han ikke lese og skrive, selv om han er 9 år og går i fjerde klasse. Det er fordi han har dysleksi. Men Are gir seg ikke.

# data[].attributes.attachment_link.description
CD-ord har både mann- og kvinnestemme på bokmål og mannsstemme på nynorsk og du kan velge hastighet og volum. Du har mulighet til å kontrollere egen tekst ved at CD-ord leser opp teksten som er skrevet. I forslagsvinduet leses ordene når du beveger musepekeren over dem.

# data[].attributes.body
2016 - 2024

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I sin landsmøtetale på Gardermoen torsdag foreslår Høyres partileder Erna Solberg at alle skoler skal ha en kodeknekker i lærerstaben.

- For å henge med er det helt nødvendig å ha en i staben som kan knekke kodene i blant annet lesing og matematikk. Elever som blir hengende etter, skal tidlig få ekstra hjelp til å ta igjen klassen, sier Solberg (H).

Satser på yrkesfag

Solberg mener tiltaket kan hindre at ungdom faller ut av videregående skole.

- Det vil gi mindre frafall i videregående opplæring og mindre utenforskap, sier hun.

Statsministeren mener at lærere som fordyper seg ekstra i begynneropplæring, kommer til å bli spesialister i å få elevene til å knekke kodene de møter i forskjellige fag.

Partilederen benyttet også anledningen til å understreke viktigheten av flere lærerplasser og lærersatsing på yrkesfag.

- Det må stilles krav til lærlinger i offentlige anbud og økt lærlingtilskudd, sa Solberg.

Fraværsgrense

Tre av ti ungdommer fullfører ikke videregående skole. Innen yrkesfag er tallet fire av ti, viser tall fra SSB. Regjeringen har allerede innført flere tiltak for å hindre at ungdom faller fra videregående skole, blant annet en fraværsgrense i videregående skole på 10 prosent, med mulighet for å utvise skjønn opp til 15 prosent.

# data[].attributes.attachment_link.description
I sin landsmøtetale på Gardermoen torsdag foreslår Høyres partileder Erna Solberg at alle skoler skal ha en kodeknekker i lærerstaben. - For å henge med er det helt nødvendig å ha en i staben som kan knekke kodene i blant annet lesing og matematikk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Daniel er en cirka 50 000 elever i Norge som får spesialundervisning. Hør hans sterke opplevelse med skolen. Les hele rapporten her: http://barneombudet.no/for-voksne/vare-publikasjoner/uten-mal-og-mening/

# data[].attributes.headline
Kunnskapsdep. om tidlig innsats  og om nytt utvalg

# data[].attributes.subject
Kunnskapsdep. om tidlig innsats  og om nytt utvalg

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunnskapsdepartementet (KD) har ansvar for barnehager, grunnskole, kulturskole, videregående opplæring, fagskoleutdanning, høyere utdanning, voksnes læring og kompetansepolitikk. Departementet har også ansvar for forskning og integrering.

# data[].attributes.attachment_link.description
Animasjonsfilmen "I Am Dyslexic" har i vinter gått sin seiersgang på filmfestivaler verden over. Det er Mads Johan Øgaard fra Drammen som står bak suksessen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flere lærere på 1.- 4. trinn

Pressemelding | | Kunnskapsdepartementet

- I 2017 får kommunene mer penger til å ansette flere lærere på 1. til 4. trinn. Vi styrker innsatsen for de yngste elevene, sier kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen. Nå kan du se hvor mye penger din kommune får.

Det er helt sentralt å fange opp de som sliter tidlig, og flere lærere på 1. - 4. trinn er et viktig tiltak for å få dette til. Foto: Colourbox

I budsjettforliket for 2017 ble samarbeidspartiene KrF, Venstre, FrP og Høyre enige om å bevilge 1,3 mrd. kroner til flere lærere på 1.-4. trinn. Det er 460 mill. kroner mer enn i fjor.

-Vi vet at tidlig innsats har svært stor betydning for hva elevene lærer og hvordan de utvikler seg. Når vi nå øker bevilgningen til tidlig innsats vil kommunene være i enda bedre stand til å følge opp elevene, sier kunnskapsministeren.

Nå er midlene fordelt etter grunnskolenøkkelen i inntektssystemet til kommunene. Kommunene skal hvert år bekrefte til Utdannings-direktoratet at tilskuddsmidlene er brukt til lærere på 1.-4. trinn. Kommuner som ikke bekrefter at midlene er brukt som de skal, vil ikke få tildelt midler påfølgende år.

− Vi forventer at kommunene bruker disse pengene på lærere. Men dersom det tar litt tid å ansette lærere, har kommunene også mulighet til å bruke deler av midlene til flere assistenter i mellomtiden, sier Røe Isaksen.

Inntil 268 millioner kroner kan brukes på slike midlertidige tiltak. Totalt 1,2 milliarder er fordelt til kommunene, mens rundt 100 mill. kroner knytter seg til stillinger som inngår i forskningsprogrammet LÆREEFFEKT.

- Vi ønsker å få mer kunnskap om hvilken effekt det har å ha flere lærere, og derfor bruker vi deler av midlene for å forske på nettopp dette, forklarer Røe Isaksen.

Han har tidligere varslet at tidlig innsats er en viktig satsing for regjeringen.

- Det viktigste målet for regjeringens skolepolitikk er at elevene skal lære mer. I dag går altfor mange elever ut av ungdomsskolen uten å kunne regne og lese godt nok. De klarer ikke å ta inn forspranget til klassekameratene, og ekstra ressurser blir ofte satt inn altfor seint. Det er helt sentralt å fange opp de som sliter tidlig, og flere lærere på 1. - 4. trinn er et viktig tiltak for å få dette til, sier kunnskapsministeren.

Se hvor mye penger hver enkelt kommune får (pdf)

# data[].attributes.attachment_link.description
Flere lærere på 1.- 4. trinn Pressemelding | | Kunnskapsdepartementet - I 2017 får kommunene mer penger til å ansette flere lærere på 1. til 4. trinn. Vi styrker innsatsen for de yngste elevene, sier kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen. Nå kan du se hvor mye penger din kommune får.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette er først og fremst en håndbok om dysleksi for barn og unge. Boka passer både godt for de som har diagnosen selv og for medelever, venner, søsken og annen familie.

Boka er også fin for lærere, assistenter og andre fagpersoner som raskt vil sette seg inn i det viktigste rundt dysleksidiagnosen.

Dette er en tilrettelagt bok med enkel tekst. Den har også rikelig med sitater fra unge med dysleksi, som forteller om hvordan de har det i hverdagen. En animatør forteller også om livet med denne diagnosen, med bilder. Han heter Mads Johan Øgaard.

ISBN: 978-82-93245-06-3.

På lager

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er først og fremst en håndbok om dysleksi for barn og unge. Boka passer både godt for de som har diagnosen selv og for medelever, venner, søsken og annen familie. Boka er også fin for lærere, assistenter og andre fagpersoner som raskt vil sette seg inn i det viktigste rundt dysleksidiagnosen.

# data[].attributes.body
Hvordan fatte matte

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Matte skjønte jeg ingenting av. Da jeg gikk på skolen var det niårig skole, men jeg måtte gå ti, forteller Elin Natås, en av forfatterne bak boken "Hvordan fatte matte".
Målet med boka er ifølge Natås og medforfatteren å stikke hull på myten om at pugging er måten å bli god i matte på. De vil lære voksne å lære bort matte.

Førsteopplaget ble utsolgt etter kun fem dager, og allerede den første uka nådde den toppen av salgslistene for generell litteratur.

Lærte matte som 36-åring

Boka hvordan fatte matte har gått til topps på salgslistene.
Foto: JON-FREDRIK KLAUSEN / NRK

Men det var aldri gitt at Natås skulle lære bort matte på denne måten. Hun var 36 år før hun knakk mattekoden.

Det skjedde mens hun skulle hjelpe sin dyslektiske sønnen med leksene.
- Jeg skjønte at han gjorde akkurat de samme feilene som meg. Jeg tok kontakt med en professor, og han hjalp oss i fem år, forteller hun.
Hos professoren måtte Natås starte med pensum fra første- og andreklasse. Hun tok det steg for steg, og har tatt eksamen fra både videregående skole og høgskoler.

Nå er hun spesialpedagog.

Medforfatter er Mensa-medlem

Kontrasten mellom Natås og medforfatter Anne Lene Johnsen, kunne knapt vært større. Johnsen har alltid hatt lett for å forstå matte, og er dessuten Mensa-medlem.

Hun mener forklaringen på at hun elsket matte allerede som barn, var at hun hadde "grunnmuren" på plass.

- Når Elin og jeg er ute og holder kurs sammen, så pleier vi å si at jeg lærte å lese, skrive og regne da jeg var mellom tre og seks, mens hun lærte det da hun var 36. Det er denne grunnmuren som må på plass, sier hun.

Bygger grunnmur

Forfatterne mener det ikke er barnas skyld at de ikke forstår matten, og i boka har de mange tips for å få barn til å oppleve mestring.

- Hvis du som forelder kan matte og skal hjelpe barn som sliter med å forstå, så kan det bli kjempevanskelig. For man tenker at hvis barna ikke skjønner brøk, så må man forklare brøk. Men det hjelper ikke å forklare mange ganger, eller si det høyere, for det blir frustrerende både for barnet og de voksne, sier Johnsen.

I stedet er metodikken å lære bort steg for steg, og bruker eksempelet fra å lære bort klokka.

- Først begynner jeg med å spørre barna om hvorfor vi trenger klokka. Så tar jeg frem en globus og snakker om dag og natt. Hvorfor det er mørkt og hvorfor det er lyst, forteller hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Matte skjønte jeg ingenting av. Da jeg gikk på skolen var det niårig skole, men jeg måtte gå ti, forteller Elin Natås, en av forfatterne bak boken "Hvordan fatte matte". Målet med boka er ifølge Natås og medforfatteren å stikke hull på myten om at pugging er måten å bli god i matte på.

# data[].attributes.attachment_link.title
I AM DYSLEXIC - Short Student Animated Film - TRAILER

# data[].attributes.attachment_link.description
I AM DYSLEXIC - Short Student Animated Film - TRAILER We are putting it into festivals at the moment so keep an eye out for news about that! ;) A young dyslexic child falls into a world made entirely out of books. Alone in the environment his is forced to climb a mountain representing the education system.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erling Kagge ble fanget opp tidlig. Han strevde med å uttale ord riktig og gikk jevnlig til en flink logoped, forteller han til NRK.
Han har ikke latt dysleksien stanse seg. Kagge har studert juss og startet eget forlag.
- Jeg var blant de heldige. Selv om jeg hadde problemer med både å snakke, skrive og lese, fikk jeg hjelp. Logopeden lærte meg å uttale kj- og skj-lydene forskjellig, og jeg fikk støtte, sier han.

I dag møtte han og elever med lese- og skrivevansker sammen med lærere, rektorer, forskere og andre, statsminister Erna Solberg, kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen og arbeids- og sosialminister Robert Eriksson til et møte om lese- og skrivevansker.

- Kan være positivt

Den suksessrike forleggeren sier at han overhodet ikke vil romantisere utfordringene han har hatt.
- Men for mange ordblinde har det slått positivt ut over tid. Det har for eksempel vist seg at ordblinde er overrepresentert blant gründere. - Du sier "ordblinde"?
- Ja, jeg lærte ikke å si dyslektiker før jeg var over 20 år gammel, jeg, ler han.

Kagge tror at lese- og skrivevanskene hans har gjort at han har lært seg å tenke og jobbe på en annen måte.
- Når man ikke lærer som andre, må man ha disiplin. Man får opprørstrang når man ikke forstår, man blir forbanna. Man blir usikker. Dette er egenskaper som kan være uheldig, men det kan også medføre gode resultater. Som gründer kommer alle meget godt med, sier Kagge. (Artikkelen fortsetter under videoen)

GRUNN TIL OPTIMISME: Både forlegger Erling Kagge og forfatter Anna Fiske har dysleksi. Under møtet med skoleelever og statsministeren ville de begge fokusere på at alt er mulig, selv om man har lese- og skrivevansker.
Foto: Marit Kolberg / NRK

Tilpassede bøker

Forfatter og illustratør Anna Fiske deltok også under dagens møte. Hun slet med lese- og skrivevansker i oppveksten og kjenner seg igjen i kamplysten Erling Kagge beskriver.

- Jeg tror nok mine foreldre var redde for at jeg var litt dum. Men de skjønte at det ikke handlet om det, men dysleksi. Men det å streve med å lese og skrive gjorde at jeg ble forbannet. Det å lese og skrive var noe jeg ville. Jeg hadde lyst til å fortelle historier, og om jeg stavet litt feil, hva gjør vel det? Det er ikke farlig, sier Fiske.

INVITERTE TIL MØTE: Statsminister Erna Solberg hadde invitert barn og unge for å snakke om lese- og skrivevansker.
Foto: Marti Kolberg / NRK

Som forfatter har hun skrevet flere bøker som passer for personer med lese- og skrivevansker. Flere av historiene består av tegninger og tekst.

Fiske har også reist rundt på skoler for å promotere leselyst, også hos dem som strever litt mer med lesingen.
- Jeg pleier å fortelle om min dysleksi, og at jeg lærte meg å lese ved hjelp av tegneserier. Og så sier jeg "Tenk at jeg ble forfatter, jeg som har dysleksi", og da ser jeg det lyser opp i ansiktene til flere barn. En gang var det også en gutt som reiste seg og sa "jeg har også dysleksi", med stolthet i stemmen. Da fortalte læreren meg etterpå at hun aldri hadde hørt ham si det med sånn stolthet før. Det var gledelig, sier Fiske.
- Fortsatt skam

Hun mener det fremdeles er mye skam forbundet med dysleksi, men vil gjøre det hun kan for å bidra til å fjerne denne.

- Dette er ikke noe man skal skamme seg over. Det er viktig at det iverksettes tiltak mot at dysleksi skal føles som skam. Man strever kanskje, men det trenger ikke holde en tilbake fra drømmene sine, sier Fiske.
Forfatteren mener skolebibliotekene er svært viktige i arbeidet for å vekke leselysten hos dem som har lese- og skrivevansker.
- Skolebibliotekaren kan komme til en elev og spørre hva de vil lese om og finne bøker som passer. Det er en nysgjerrighet som må vekkes, som alle har. Det å lese og skrive åpner en helt egen verden, sier hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Erling Kagge ble fanget opp tidlig. Han strevde med å uttale ord riktig og gikk jevnlig til en flink logoped, forteller han til NRK. Han har ikke latt dysleksien stanse seg. Kagge har studert juss og startet eget forlag. - Jeg var blant de heldige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Professor Turid Helland mener dyslektikere må få hjelp tidligere.
Foto: Walter N. Wehus / UiB

Dysleksi
Ekspandér faktaboks

Dysleksi er arvelige, medfødte lese- og skrivevansker.

Rundt 5 prosent av oss har dysleksi, men langt flere har lese- og skrivevansker av årsaker som ligger i barnets miljø.

Dysleksi har ingen sammenheng med evner.

Dyslektikere har typisk problemer med å stave ordene riktig, lese høyt og lese fort. Det er oftere lettere å forstå en tekst som blir lest høyt enn en tekst man leser selv.

Man kan ha vansker med både lesing og skriving, eller bare med en av delene.

Tegn på dysleksi er tydelige allerede før barna har lært å lese og skrive.
Ved hjelp av et enkelt spørreskjema til foreldre og førskolelærere, kan man avdekke risiko allerede i barnehagen, viser en ny studie fra Universitetet i Bergen.
- Av et utvalg på 105 barn fra hele Vestlandet, har vi fulgt en risikogruppe og en kontrollgruppe fra de var 5 til 12 år, forteller hovedforfatter av studien Turid Helland til NRK.no. - De som viste seg å ha dysleksi som 12-åringer, var i all hovedsak blant de vi plasserte i risikogruppa som 5-åringer, slår hun fast.

Viktig å begynne tidlig

Helland mener det gjør stor forskjell for dyslektiske barn at de får oppfølging allerede fra skolestart.
- Vi ga risikogruppa spesifikk trening fra førskolen til de begynte i 2. klasse, lenge før de fikk noen diagnose. I tester skåret gruppa relativt bra helt til 2.-3. klasse, før vi begynte å se større forskjeller, forteller hun.
Det er automatiseringen av lesingen som er spesielt vanskelig for dyslektikere. Men tidlig trening og stimulering av de riktige nettverkene i hjernen kan redusere problemene.
- Med tidlig innsats slipper vi en del skoletapere og atferdsproblemer som følge av dårlig selvfølelse og mestring, mener Helland.
Flere tegn å se etter

Umiddelbart virker det vanskelig å avdekke dysleksi uten at barnet har begynt på skolen. Men summen av flere tegn hos barnet kan ifølge studien gi et godt varsel.
- Typiske tegn er at det er flere i familien som har dysleksi og at barnet er seint eller avvikende i språkutviklingen. Da snakker vi ikke om talefeil, som ofte er enkle å rette på, men om språkforståelse, understreker Helland.
- Dessuten ser vi på generell helse, syn og hørsel, motorisk utvikling og aktivitet. Og vi spør om det er noe ved barnet som de har lurt på om de bør melde fra om, forteller hun videre.

Det er summen av flere faktorer som plasserer barnet i risikogruppen. Og selv da trenger ikke barnet utvikle dysleksi. Men poenget er å fange opp de som har høyere risiko for å få det.

- Venter for lenge

Turid Helland er bekymret for at mange norske barn først får avdekket dysleksi etter flere år i skolesystemet.
- I Finland bruker de mye ressurser på ekstraundervisning de første årene, og der synker behovet fram mot ungdomsskolen. I Norge er det motsatt. Vi setter inn lite ressurser tidlig, og behovet blir bare større og større jo eldre de blir, kommenterer hun.
Hun presiserer at det er stor forskjell mellom skoler, kommuner og lærere.
- Men vi venter og ser i altfor stor grad, og det går ikke så bra. Jeg håper skjemaet vårt etter hvert kan brukes aktivt til å komme tidlig inn og gjøre en forskjell for de barna som kommer til å slite på skolen, sier hun.
Studien er publisert i tidsskriftet Dyslexia.

.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekspandér faktaboks Dysleksi er arvelige, medfødte lese- og skrivevansker. Rundt 5 prosent av oss har dysleksi, men langt flere har lese- og skrivevansker av årsaker som ligger i barnets miljø. Dysleksi har ingen sammenheng med evner. Dyslektikere har typisk problemer med å stave ordene riktig, lese høyt og lese fort.

# data[].attributes.attachment_link.description
De mest opplagte hjelpemidlene for elever med lese- og skrivevansker er skriveprogrammer og talesyntese, lydbøker eller digitale lærebøker. Utviklingen på talegjenkjenning, det vil si programmer som gjør tale til tekst, er også i anmarsj. Slike programmer vil kanskje revolusjonere hverdagen for de med store skrivevansker når de skal ta fatt på store skriveoppgaver i videregående skole eller bacheloroppgaver i høyere utdanning.

# data[].attributes.headline
Office 2016 på elevnetttet og hjemme i bergensskolen:

# data[].attributes.subject
Office 2016 på elevnetttet og hjemme i bergensskolen:

# data[].attributes.attachment_link.title
Microsoft Office | Produktivitetsverktøy for Home og Office

# data[].attributes.attachment_link.description
Office gir deg verktøyene du trenger for å få jobben gjort, både på skrivebordet, nettet, på Mac og PC. Se produktinformasjonen eller logg deg på Office 365.

# data[].attributes.attachment_link.description
Like all mind maps, FreeMind gives you the flexibility to organize thoughts on a page as they connect to each other and to the larger picture. After all, not

# data[].attributes.attachment_link.description
Det går an å avdekke risiko for språkvansker allerede før barna begynner på skolen.