# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sygeplejersken 2015 ; (9): 54-55. Øvrige artikler >

"Det vigtigste for demente er forudsigelighed, genkendelighed og overskuelighed," fortæller sygeplejerske Berit Byg, der har inviteret Dansk Sygeplejeråds formand Grete Christensen i klinik på Farsø Sygehus.
Berit Byg er ansat som anæstesisygeplejerske på sygehuset, hvor de gør en særlig indsats for demente patienter via det, de kalder for Rosen-projektet.

"En indlæggelse kan betyde, at en dement patient reagerer anderledes end normalt. Derfor er det vigtigt, at vi som personale tilrettelægger plejen på en måde, så stressfaktoren for patienten mindskes," forklarer Berit Byg og fortsætter:
"Der skal være overensstemmelse mellem de krav, vi stiller til den demente patient, og den hjælp, vi yder. Derfor gør vi meget ud af at skærme patienten mod for mange indtryk. Det gør vi ved, at det kun er få personer, der har den direkte kontakt til den demente."

Oprindelig var sygeplejerske Bente Hjortkjær og social- og sundhedsassistent Benny Amelung tovholdere på Rosen-projektet. Forrige år gik Bente Hjortkjær på efterløn, og Berit Byg overtog tovholderrollen sammen med Benny Amelung.

"Inden vi startede projektet, talte vi op, hvor mange ansigter en sengeliggende patient møder på en enkelt dag. Det viste sig at være 32. Bare på et lille sted som her. Det går ikke med demente. Mange adfærdsforstyrrelser hos demente er en konsekvens af forkert omsorg," fortæller Benny Amelung.

Rosen signalerer tryghed
Netop fordi personalet på Farsø Sygehus ofte oplevede, at ældre patienter med en sandsynlig demenssygdom reagerede med stor konfusion og desorientering i forbindelse med hospitalsindlæggelse - og i værste tilfælde udviklede delirium - startede de Rosen-projektet op.

Formålet er at skabe mest mulig tryghed og ro for de indlagte patienter, der er demente. Og baggrunden for projektets navn er, at personalet bruger et billede af en rose som et symbol, der orienterer om, at patienten er dement. Symbolet bliver sat på stue, journal og seng.

"De stuer, der er beboet af demente patienter, er markeret med et billede af en rød rose på døren. Under rosen står navnet på patientens kontaktperson. Den røde rose er et signal om, at kontaktpersonen skal kontaktes og deltage i det, der skal ske på stuen," siger Berit Byg, der forklarer, at det centrale i projektet er, at patienterne kun har en eller ganske få kontaktpersoner, som altid er med, når andre ansatte på sygehuset skal tale med patienten:

"Når afdelingen modtager en patient, som virker dement, tager vi en snak med familien om, hvilke daglige rutiner, fritidsinteresser og familierelationer patienten har."

Benny Amelung tilføjer:

"Vi kan ikke pleje en dement optimalt, hvis vi ikke kender livshistorien. Det gælder også de mindre detaljer i hverdagen. Hvis patienten eksempelvis er vant til at spise cornflakes om morgenen, så går det ikke, at vi serverer havregryn."
Udover ordningen med kontaktpersoner indebærer projektet også, at patienterne får enestue.

Forebygger delir
Ifølge Berit Byg har projektet allerede skabt resultater.

"Vores demente patienter er langt mere rolige end tidligere. Og vi mener selv, at vi forebygger mange tilfælde af delir. Men vi har ikke evidens for påstanden," siger Berit Byg, der understreger, at projektet ikke kun retter sig mod diagnosticerede demente, men også patienter, der fremtræder konfuse i forbindelse med indlæggelsen.

Grete Christensen er imponeret over projektet, der i dag gennemsyrer hele Farsø Sygehus.

"Der er ingen tvivl om, at jeres indsats for demente sikrer værdighed i behandlingen. Danske Regioner taler meget om, at sygehusvæsenet skal sætte patienten i centrum. Det er vi meget enige i. Og det er jo i virkeligheden det, I gør her. Jeres model kan bruges mange andre steder, når den først er beskrevet. Det synes jeg, at I skal," påpeger Grete Christensen.

Højtspecialiseret i ortopædkirurgi
Farsø Sygehus huser bl.a. et palliationsafsnit, et medicinsk dagafsnit og en ortopædkirurgisk klinik. Specielt indenfor ortopædkirurgien er sygehuset højtspecialiseret. Sygehuset har f.eks. landets største afsnit for skulderkirurgi og er blandt de fem største sygehuse inden for hofte- og knæalloplastikker herhjemme.

"I de senere år har Farsø Sygehus flere gange været truet af lukning, men ortopædkirurgien er blevet vores redning. Fordi vi har stor fleksibilitet og alle hjælper hinanden, er vores produktivitet stor," siger Berit Byg, der understreger, at hun ikke bryder sig om ordet produktivitet.

"Det er jo mennesker og ikke konservesdåser, vi har med at gøre."

Dansk Sygeplejeråd er partner i Demensalliancen, der har som formål at skabe det bedst mulige liv for mennesker med demens. Læs mere om Demensalliancen på www.demensalliancen.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
Tryghed og omsorg er den bedste medicin for demente patienter | Sygeplejersken, DSR

# data[].attributes.attachment_link.description
Sygeplejersken 2015 ; (9): 54-55. Øvrige artikler > "Det vigtigste for demente er forudsigelighed, genkendelighed og overskuelighed," fortæller sygeplejerske Berit Byg, der har inviteret Dansk Sygeplejeråds formand Grete Christensen i klinik på Farsø Sygehus.Berit Byg er ansat som anæstesisygeplejerske på sygehuset, hvor de gør en særlig indsats for demente patienter via det, de kalder for Rosen-projektet.

# data[].attributes.body
Her kan i kort få genopfrisket sygeplejeprocessen

# data[].attributes.body
Gurli Hansen er en dame på 85. Hun bor normalt på plejecenter grønnegård og har boet der de sidste 3 år. Gurli har diagnosen Alzheimer demens i svær grad, og hverdagen er præget af mange udfordringer for Gurli.

Hun har store udfordringer med hukommelsen, genkender ofte ikke sine egne børn. Er ikke længere orienteret i tid, sted og egne dataer. Har svært ved at udføre almindelige dagligdags opgaver, som påklædning, hygiejne osv.
Hun er ofte ked af det, og frustrereret og ved at der er noget galt.
Gurli har svært ved at få nok at drikke og spise og er urininkontinent.
For 3 dage siden blev Gurli indlagt på din afdeling med mistanke om en urinvejsinfektion og dehydrering. Hun var ved indlæggelsen forvirret, ked af det og havde vendt op og ned på dag og nat.
Hun havde ildelugtende urin, som blev stixet og sendt til Dyrkning og resistent, og vidste ganske rigtigt en svær UVI. Gurli blev sat i IV antibiotikabehandling og er nu på 2 dagen i behandlingen. Gurli har fået væske gennem en IV adgang hun har fået anlagt i hånden. Gurli er nu oppegående med rollator men stadig meget forvirret og ked af det. Hun går hvileløst op og ned af gangen og kalder ofte "Hallo hallo". Gurli har svært ved at samarbejde med personalet og reagerer med frustration og vrede når man forsøger at få hende til at tage medicin, eller ved personlig pleje.

# data[].attributes.body
reflekterer over hvordan miljøskifte kan påvirke en borger med demens og hvordan du som ssa kan forebygge konsekvenserne af miljøskiftet.

Skriv et blogindlæg der viser dine reflektioner

læs artiklen https://dsr.dk/sygeplejersken/arkiv/sy-nr-2015-9/tryghed-og-omsorg-er-den-bedste-medicin-for-demente-patienter

# data[].attributes.body
Mød din patient Gurli Hansen i praksislabet. (I form af din underviser) Her skal du ud fra din viden om sygeplejeprocessen lave en vurdering af de pleje og omsorgsmæssige udfordringer der er hos Gurli

Upload jeres sygeplejeproces på padleten

# data[].attributes.body
Genopfrisk din viden om Alzheimers demens fra igår
Hvilke symptomer ser du hos Gurli.
Opret et indlæg på padlettten omkring dette

Husk du kan søge viden i dine grundbøger og på www.videnscenterfordemens.dk, og www.alzheimersforeningen.dk

# data[].attributes.body
1: eleven kan anvende viden om kognitive forstyrrelser, symptomer og adfærd samt miljøskiftes betydning hos borgere med demens til selvstændigt at prioritere, tilrettelægge, udføre og evaluere sygepleje og omsorgsopgaver i forbindlse med indlæggelse af borgere med demen