# data[].attributes.body
Schools provide students with vision impairments specialist equipment including
assistive technology, IT and text options. Evidence shows assistive technology is underutilized
and many teachers lack adequate knowledge regarding its use (Brown, Packer &
Passmore, 2013; Bryant, Bryant, Shih, & Seok, 2010; Griffin-Shirley, Parker, Smith, & Zhou,
2011; Whitburn, 2014b). To fit in, students with vision impairment may reject assistive
technologies, shying away from accommodations that could single them out as different from
their peers (Curtis & Reed, 2011; Griffin-Shirley et al., 2011; Kelly, 2011; Thurston, 2014).
While the use of assistive technologies can symbolise restriction, difference and dependency,
the use of IT is found to symbolise competence, belonging and independence (Kelly, 2011;
Soderstrom & Ytterhus, 2010).

# data[].attributes.headline
Establishing equity and quality: The experience of schoolingfrom the perspective of a student with vision impairment

# data[].attributes.subject
Establishing equity and quality: The experience of schoolingfrom the perspective of a student with vision impairment

# data[].attributes.body
http://zl7zn5jl8u.search.serialssolutions.com/?ctx_ver=Z39.88-2004&ctx_enc=info%3Aofi%2Fenc%3AUTF-8&rfr_id=info%3Asid%2Fsummon.serialssolutions.com&rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Ajournal&rft.genre=article&rft.atitle=Establishing+equity+and+quality%3A+the+experience+of+schooling+from+the+perspective+of+a+student+with+vision+impairment&rft.jtitle=International+Journal+of+Whole+Schooling&rft.au=Opie%2C+Jill&rft.au=Southcott%2C+Jane&rft.date=2016-09-01&rft.pub=Whole+Schooling+Consortium&rft.issn=1710-2146&rft.eissn=1710-2146&rft.volume=12&rft.issue=2&rft.spage=19&rft.externalDBID=IOF&rft.externalDocID=481880757&paramdict=sv-SE

# data[].attributes.body
s.99 rienecker, stray, jörgensen
en bra uppsats styrs av sin problemformulering inte av litteraturen och teorierna.

Uppsatsens författare kan skriva (om) problemformuleringen efter att ha skrivit hela uppsatsen, om arbetet med materialet visar att problemet är ett helt annat än vad hon eller han trodde i början.

# data[].attributes.body
Hitta referenser på lärplattformars betydelse.

# data[].attributes.body
“Väsentliga kunskapsbidrag från informatik-forskningen består i förslag

till förbättrade arbetssätt för utveckling och förändring av informationssystem och

verksamheter” (Goldkuhl, 96:12)

Vi vill med denna studie hitta vilka möjligheter och på vilket sätt denna digitala artefakt

kan underlätta för användaren.

https://files.itslearning.com/File/Download/GetFile.aspx?FileName=goldkuhlinformatik.pdf&Path=DPxEYGnaNA0jgFauPOV1YXptdBY%2buB4v013Ktrsgl%2fKFr%2bwWPuAxbYgTA8oGBTVPM%2bWj5S3xjUcm%2f1mPtEw1lhLdEmR3ilf4mja9dOBvZbuAPY1KZLjnfzMlt0xrtW8ehuxYbRBVbQRGBscuYx%2fh0R136uYDts2OEc2mjzgbKdc%3d&MimeType=application%2fpdf&Domain=hkr.itslearning.com&TimeStamp=636439558741761737&Signature=LxFq5VkN6tBOHxc59xTA2qSzjO%2bIHfBVJPfFr38JJTwSCnzUC327572LMJ6VovugJ21bSla68fjhzOV6M42ybjb2KX83rsNI2xi5eAU7DiEoqw1xMkIgeB06TuJffi6xBmZNVX4rVVMHchacYX2v5zLLF81sqfflt7ZoPfPXO8o%3d

# data[].attributes.body
s.5
Computer technology became a medium
of communication, not only for office
work, but for entertainment, education,
news, marketing, and so on.

s.7
And, if we go on to consider the use
of computers as information systems, for
word processing and desktop publishing,
and for communication, it is obvious that
computer technology has radically
changed the world we live in, the artifacts
of daily use, the activities we engage
in, the ways we do work and find
pleasure, the ways we interact and find
isolation. And yet, this way of thinking
of technology—as a form of life (Winner
1986), as an artificial world shaping our
lives—is not the way people tend to
think of technology.

https://files.itslearning.com/File/Download/GetFile.aspx?FileName=02_dahlbom_p29-48.pdf&Path=NrNf6biUTfSs0DPVeljdUKRXTHuocLwvBs11jxpvp%2f2wGwxOHsAs1Kr1SSAVKRqTkWaelmKR%2bamdGlTyOTKfxIsL3%2fMygtUfbjzlR5LU3skVRDoNzAqlD%2bha%2bZgqAqepBVfAz4dRY1ANBDEQEweBPZ1%2b0vsSvYH30L2q%2fAqv5BA%3d&MimeType=application%2fpdf&Domain=hkr.itslearning.com&TimeStamp=636439357568911004&Signature=sujD%2bSDlR1sNZHbYvEmORJNCasML1im2Utx%2fEHfepp66AIZdE8F4RrlCAEA2K8NbDrXqH%2bRjCJ0NduDMI2OtL6uNKC1N0HOHTxX88KphrL1L4q%2f2Kr1uKa2LVITi9zwPfmo%2fMGP95sXbPJHrdiJjz5nRNtCAGyiN3BWIw5j1Zx0%3d

# data[].attributes.body
det finns några frågor att ta ställning till
- vad ska vi observera?
- hur ska vi registrera observationerna?
- hur ska vi som observatörer förhålla oss

# data[].attributes.attachment_link.description
Every day, people share more than 2 billion photos across Facebook, Instagram, Messenger and WhatsApp. While visual content provides a fun and expressive way for people to communicate online, consuming and creating it poses challenges for people who are blind or severely visually impaired.

# data[].attributes.attachment_link.title
Under the hood: Building accessibility tools for the visually impaired on Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Leveraging Facebook's computer vision platform, automatic alternative text for photos helps create better experiences for the visually impaired community.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bilder i Facebook kan nu förses med automatiskt skrivna bildtexter som läses upp för synskadade.

Med olika verktyg som förvandlar text till tal kan även synskadade "läsa" exempelvis webbsidor och följa flödet på Facebook.

Men plötsligt dyker ett foto utan bildtext upp som kommenteras flitigt. Då känner sig många synskadade frustrerade när de inte kan delta i diskussionen, skriver Facebook i en av sina bloggar.

Därför har företaget utvecklat ett nytt hjälpmedel som heter Automatic Alternative Text. Via ett program för bildigenkänning analyserar Facebook bilder som läggs upp och skriver ut en automatisk bildtext som anger att bilden "förmodligen" föreställer angivna objekt.

Ett exempel i Facebooks blogg är ett foto som får den automatgenererade bildtexten "Två människor, leende, solglasögon, himmel, utomhus, vatten". Och det är precis vad den analyserade bilden föreställer.

Vid premiären finns "Automatic Alternative Text" på engelska för Apples iOS och för användare i USA, Storbritannien, Kanada, Australien och Nya Zeeland.

Men Facebook skriver att tjänsten snart dyker upp på fler plattformar, språk och marknader.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bilder i Facebook kan nu förses med automatiskt skrivna bildtexter som läses upp för synskadade. Med olika verktyg som förvandlar text till tal kan även synskadade "läsa" exempelvis webbsidor och följa flödet på Facebook. Men plötsligt dyker ett foto utan bildtext upp som kommenteras flitigt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kameran filmar texten du pekar på, och läser sedan upp den. Glasögon-kameran My Eye känner också igen personer. Nu kan en svensk version vara på gång.

En liten kamera fästs på glasögonskalmen. När användaren pekar på något - en text, en vägskylt, en person - tar kameran en bild, och läser upp texten eller informationen i en liten högtalare vid örat.

När Ny Teknik får låna ett set med den engelska versionen klarar My Eye av att berätta att tunnelbanan till Hagsätra går om tre minuter, och läser upp menyn på ett kafé. Med engelskt uttal - men fullt begripligt. Hade vi varit riktiga användare hade vi först fått en introduktionskurs.

Joachim Kåhlman är journalist på Synskadades riksförbund och provade glasögonkameran på en mässa i Tyskland i våras. Det israeliska företaget bakom tekniken, Orcam, var då i början av en lansering i Tyskland.

- Det är en otroligt intressant teknik. Jag ser en enorm potential i den, säger Joachim Kåhlman.

Läs mer: Navigering med laser hjälpmedel för synskadade

Lösningen skulle kunna vara till stor hjälp i vardagen för många med nedsatt syn och ge dem en större frihet, tror han.

- Man kan snabbt gå igenom familjens post, läsa restaurangmenyer, prislappar, innehållsdeklarationer. Den funktion jag gillade mest var ansiktsigenkänningen, att man kan gå in på ett fik och se om ens kompis har kommit.

Nu arbetar den svenska återförsäljaren Xeye AB på att få My Eye översatt till svenska. I dag får svenska användare nöja sig med engelska. Förutom synskadade kan personer med dyslexi eller afasi vara en målgrupp.

- Vi behöver en volym på cirka tusen enheter för att vi ska översätta systemet. Vi har träffat hjälpmedelscentraler, skolor, syncenter och läkare, säger Patrik Philipson, produktansvarig på Xeye.

Läs mer: App ska ge synskadade koll på nya pengar

Än så länge är inget klart - och om det blir en översättning är det oklart om produkten blir ett subventionerat hjälpmedel. Ett set skulle kosta mellan 30 000 och 35 000 kronor i Sverige, enligt Patrik Philipson.

Glasögonkameran har en optisk inläsning, samt en igenkänningsfunktion som gör att systemet lär sig känna igen utvalda föremål eller personer.

Kameran har utvecklats av samma företag som ligger bakom bilsäkerhetssystemet Mobileye, som Ny Teknik har skrivit om flera gånger. Mobileye har samarbeten med flera stora biltillverkare och har varit lösningen i bland annat Teslas autonoma bilar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Talande smarta glasögon hjälper synskadade

# data[].attributes.attachment_link.description
Kameran filmar texten du pekar på, och läser sedan upp den. Glasögon-kameran My Eye känner också igen personer. Nu kan en svensk version vara på gång. En liten kamera fästs på glasögonskalmen. När användaren pekar på något - en text, en vägskylt, en person - tar kameran en bild, och läser upp texten eller informationen i en liten högtalare vid örat.

# data[].attributes.headline
Smartphone, tablet computer and e-reader use by people with vision impairment

# data[].attributes.subject
Smartphone, tablet computer and e-reader use by people with vision impairment

# data[].attributes.body
http://zl7zn5jl8u.search.serialssolutions.com/?ctx_ver=Z39.88-2004&ctx_enc=info%3Aofi%2Fenc%3AUTF-8&rfr_id=info%3Asid%2Fsummon.serialssolutions.com&rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Ajournal&rft.genre=article&rft.atitle=Smartphone%2C+tablet+computer+and+e%E2%80%90reader+use+by+people+with+vision+impairment&rft.jtitle=Ophthalmic+and+Physiological+Optics&rft.au=Crossland%2C+Michael+D&rft.au=S.+Silva%2C+Rui&rft.au=Macedo%2C+Antonio+F&rft.date=2014-09-01&rft.issn=0275-5408&rft.eissn=1475-1313&rft.volume=34&rft.issue=5&rft.spage=552&rft.epage=557&rft_id=info:doi/10.1111%2Fopo.12136&rft.externalDocID=OPO12136&paramdict=sv-SE

# data[].attributes.body
PEOPLE
Högskolestudenter utan synförmåga

ACTIVITY
Användning av lärplattformar

CONTEXT
Distansstudier, diskussion i forum, kommunikation med andra kursdeltagare samt lärare

TECHNOLOGY
.....

# data[].attributes.headline
Boosting systems for large vocabulary continuous speech recognition

# data[].attributes.subject
Boosting systems for large vocabulary continuous speech recognition

# data[].attributes.body
http://zl7zn5jl8u.search.serialssolutions.com/?ctx_ver=Z39.88-2004&ctx_enc=info%3Aofi%2Fenc%3AUTF-8&rfr_id=info%3Asid%2Fsummon.serialssolutions.com&rft_val_fmt=info%3Aofi%2Ffmt%3Akev%3Amtx%3Ajournal&rft.genre=article&rft.atitle=Boosting+systems+for+large+vocabulary+continuous+speech+recognition&rft.jtitle=Speech+Communication&rft.au=Saon%2C+George&rft.au=Soltau%2C+Hagen&rft.date=2012-02-01&rft.pub=Elsevier+B.V&rft.issn=0167-6393&rft.eissn=1872-7182&rft.volume=54&rft.issue=2&rft.spage=212&rft_id=info:doi/10.1016%2Fj.specom.2011.07.011&rft.externalDBID=BSHEE&rft.externalDocID=271139391&paramdict=sv-SE

# data[].attributes.body
https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs10845-015-1095-8

# data[].attributes.headline
Hur kan jag utveckla min designkompetens med hjälp av forskning

# data[].attributes.subject
Hur kan jag utveckla min designkompetens med hjälp av forskning

# data[].attributes.body
Genom att skaffa sig mer kunskap inom informatik ger det mig en bredare förståelse för området. På så sätt kan jag utveckla min designkompetens.

# data[].attributes.headline
Resonera kring ett designresultat från tidigare kurs

# data[].attributes.subject
Resonera kring ett designresultat från tidigare kurs

# data[].attributes.body
Resonera också kring ett designresultat från en tidigare kurs. Du ska belysa ditt designresultat, kritiskt och analyserande, med hjälp av befintlig designforskning inom Informatik.

I kursen Designteori var vår uppgift att ta fram tre designförslag/skisser på en produkt/tjänst som är tänkt att fungera år 2025. Där vi utifrån vår research/utforskande och skapande av en designrymd skapade ett koncept på temat mobiltet utifrån begreppen The real, the true and the ideal.

I denna uppgiften valde jag att rikta in mig på att utforma designförslag tillägnat blinda personer.
Jag började med att göra en litteraturstudie. Jag samlade in så mycket information (state of the art) inom området som möjligt med hjälp av hemsidor med olika resurser och artiklar (Rienecker, Jörgensen 2014, s134) för att hitta vad som är väsentligt inom problemområdet. (Patel, Davidson 2011, s48)

När jag samlat på mig tillräckligt med information kunde jag sedan fortsätta min designprocess med hjälp av designmetoder. Jag började med att genomföra en brainstorming för att med hjälp av andra samla på mig värdefulla idéer som jag sedan kunde gå vidare med i mitt arbete. Med hjälp av idéerna jag skapat kunde jag börja skissa i ett tidigt skede. Det gjorde att jag hela tiden kunde utveckla mina idéer. För att beskriva användningen av koncepten för både mig själv och för andra så valde jag att göra en storyboard. (Martin, Hanington 2012, s170)

För att involvera intressenter hade jag kunnat använda mig av metoder som intervjuer eller prototyputveckling för att låta användare testa mina koncept. Då

# data[].attributes.body
-Teori
Ett system antagande eller satser. Dessa beskriver den del av verkligheten som är studieobjektet. En teori ska också utgöra en sammanhängande helhet utifrån vilken vi kan förklara eller förstå en så stor mängd av existerande information om det studerade objektet som möjligt. (Patel, Davidsson 2011 s.21)

-Positivism

-Hermeneutik

-Definitioner

-Kontext

-E-learning

-User experience

-Learning management systems

# data[].attributes.body
Problemområde
Blinda använder sig av lärplattformar
Lämplig metod
Litteraturstudie
Intervjuer
Observation

# data[].attributes.body
1. Du ska i essän lyfta fram ett problemområde inom Digital Design/Informatik, gärna med förankring i samhället eller tidigare arbeten inom programmet där du funnit intressanta fenomen. Här är det tyngd på att positionera in ditt föreslagna problemområde i Informatik genom att ta stöd i en vetenskaplig grund. Berätta hur du skulle problemformulera och hur du skulle identifiera samt beskriva ”state-of-the-art”. Ta fram lämplig forskningsfråga.

2. Du ska också i texten resonera kring hur en metod lämpligen kan väljas till den fråga du tar upp. Beskriv metoden så utförligt du kan (använd vedertagna metodbegrepp, samt beskriv den också så tydligt att läsaren kan repetera genomförandet) och berätta varför den är lämplig.

3. Du ska i essän lyfta minst 5 centrala begrepp från vetenskapsteori, designforskning, forskningsetik och forskningsdesign.

4. Resonera också kring ett designresultat från en tidigare kurs. Du ska belysa ditt designresultat, kritiskt och analyserande, med hjälp av befintlig designforskning inom Informatik.

5. Berätta till slut hur du kan utveckla din designkompetens med hjälp av forskning (andras och/eller egen) samt vad du har för behov av ytterligare kunskap inför ditt kommande examensarbete.

I den muntliga delen ska du föra ut budskapet i din essä genom en presentation som kan genomföras på valfritt sätt och med valfria verktyg: Du kan t.ex. använda powerpoint eller liknande, men ska aktivt berätta och visa. På campus förväntar vi oss diskussion i klassrum under de obligatoriska redovisningsseminarierna. Nätstudenter lämnar in en film.