# data[].attributes.body
Der er mange former for hjælpemidler som kan hjælpe ældre.
Nedsat hørelse = høreapparat
Gangbesværet = stok, rollatorer eller kørerstol.
Nedsat syn = Briller, dråber til øjnene.
Der er forskellige øvelser som kan hjælpe en borger med at rehabiliterer, som fx stoløvelser hvor man får borgerens led og muskler igang.

# data[].attributes.headline
Aldring: kronologisk, biologisk, psykologisk og socialt.

# data[].attributes.subject
Aldring: kronologisk, biologisk, psykologisk og socialt.

# data[].attributes.body
Kronologisk: Kronologisk betyder at der er i en rækkefølge vi mennesker følger. Vi følger med den kronologiske rækkefølge, indtil vi en dag dør. Den rækkefølge gør os 1 år ældre hvert år. Det betyder at når vi når op i en alder af 80 år, så kan man blive defineret som gammel. Den dag man bliver født begynder man på den rækkefølge, og for hver fødselsdag man har, bliver man 1 år ældre. På den måde følger man en kronologisk rækkefølge. Det er også individuelt hvor langt man når i den kronologiske rækkefølge, det kan have mange faktorer, fx den biologiske aldring.

biologisk: Aldring er en proces vores krop er i konstant, fra vi fødes til vi dør. Vores krop ændrer sig hele tiden. de processer i vores menneskelige arveanlæg, celler, væv, organer og i hele menneskekroppen som afspejler en fremadskridende ubalance mellem lokale beskadigelser af kroppens mindste eller større bestanddele og de reparationer som kroppens egne celler skal udfører. Altså jo ældre vi bliver, jo ældre bliver kroppen også. Til sidst siger kroppen stopper, så altså vores 'gå i stå' og dør.

psykologisk: Man går igennem faser i livet. psykologisk aldring har meget med modenhed, erfaring og mestring. Altså hvilke erfaringer man får, hvilke tab og frustrationer man har mestret. Man bliver rustet på fra barns ben og lærer gradvist igennem livet. Men det er samtidigt også. meget individuelt, da man ikke er ens og det kan fx handle om den sociale arv. Den psykologiske aldring, er hvem man er.

socialt: Man kan sige, at man er blevet socialt gammel, når man er nået til endestationen på en køreplan. Social alder er således et sammensat fænomen, der bestemmes af, hvor langt man er kommet på de forskellige løbebaner. Når man bliver ældre kan man bliver mere indelukket og reserveret i forhold til sine sociale kompetencer kan være begrænset grundet fx den biologiske aldring.

# data[].attributes.body
Fysisk: Karla's fysiske funktionnedsættelser er at hun har aldersrelateret funktionnedsættelse og er gangbesværet. Det fysiske kan også være mangel på overskud, da hun jo er gammel og nok bliver træt efter lidt anstrengelse. Det kan også være kroppen ikke arbejder så godt som den gjorde engang, og derfor hun mangler noget kosttilskud, vitamin eller biologisk i kroppen, som gør hende træt og intet overskud har.

Psykisk: Karla virker egentlig meget 'rask' psykisk. Hun nyder at bo i Herning, og hun forklarer bredt omkring hendes livserfaringer og livshistorier. Karla har skulle gå igennem noget sorg, som hun har skulle mestre og stadig er igang med er mestrer, da det kan være en lang proces. Karla har ikke været ude for sin lejlighed i 6 år, som også kan gøre en del ved psyken. Det kan gøre en reserveret og i visse tilfælde gøre en deprimeret. Men karla virker ikke besynderligt skadet af hendes 6 år i 'isolation' med besøg fra kommunen og familie.

Socialt: Karla har fået den sociale nedsatte funktionsevne, at hun ikke længere bevæger sig ud af lejligheden. Hun er ikke lige så social længere, og det kan være med til at gøre hende mere træt og have mangel på overskud. Karla har været igennem ting i livet, som ikke har været sjove, men hun virker ikke til at have større mén af det i dag. Hun nyder at være hjemme og hun sætter stor pris på hendes familie. Hun nyder samtidigt også hendes kryds og tværs og hendes cerutter til kaffen.

# data[].attributes.headline
Valg af en borger, fortæl om hvordan jeg ser de 4 aldring typer hos borgeren

# data[].attributes.subject
Valg af en borger, fortæl om hvordan jeg ser de 4 aldring typer hos borgeren

# data[].attributes.body
Jeg har valgt Karla.

Kronologisk: Karla hun ældes ligesom vi andre gør, altså efter den kronologiske rækkefølge. Karla bliver 1 år ældre på hendes fødselsdag. Karla var 110 år i progammet, og det vil sige hun er kommet langt i den kronologiske rækkefølge.

Biologisk: Karla ældes både i krop og sind. Karla sidder i kørerstol da hun har aldersrelateret funktionsnedsættelser og er gangbesværet. Man kan se på Karla's hårtab, hud, og generelt skrøbelighed, at hun er gammel. Hendes krop går lige så stille i stå, som er tydeligt i afsnittet. Hun mangler overskud, som også kan være en biologisk aldring. Hun er træt i kroppen og kan mærke det ikke ville gøre hende godt at komme ud af hendes lejlighed.

Psykologisk: Karla ældes som sagt også i sind. Karla har været en del igennem i hendes liv, hun mistede sin adoptivdatter til kræft og ægtefællen er også død. Det har karla skulle lærer at mestre. Hun har erfaret en masse ting, og hun er blevet sin helt egen unikke personlighed, grundet af det hun har oplevet og været igennem.

Socialt: Karla har ikke været ude for sin lejlighed i 6 år, og det gør selvfølgelig noget ved hendes sociale kompetencer. Jeg tror personligt hun nyder at være alene, med nogle få besøg, for det er noget hun har mestre, erfare og vende sig til, noget som hun nu nyder.

# data[].attributes.body
I dag ved vi en del om de biologiske aldringsprocesser, som kan måles i kroppens mindste dele, i molekylerne og cellerne. Ændringer her betyder, at man efter 35-årsalderen langsomt, men gradvis bliver dårligere i stand til at reparere og vedligeholde kroppens organer og de væv, de består af. Denne udvikling ses især i kroppens overordnede kontrolsystemer, hvorfor døden hos meget gamle mennesker netop ofte skyldes svigt i disse kontrolsystemer, fx i det såkaldte stress beredskab, der er den legemlige alarmtilstand, som indtræder, når helbredet trues alvorligt, og som påvirker kroppens ligevægt så meget, at selv mindre sygdomme kan blive livstruende.

Da kroppens sårbarhed og styrke ændres allerede efter 35-års-alderen, er det vigtigt at gøre en indsats for at mindske disse aldringsprocesser ved at træne og vedligeholde kroppen. Træning og vedligeholdelse kan medvirke til, at tabet af funktionsevne ikke bliver så stort som uden denne indsats. Det har fx vist sig, at muskelstyrken kan trænes og vedligeholdes helt op i 90-årsalderen. Træningen mindsker også sårbarheden over for en lang række sygdomme.