# data[].attributes.body
- reaktivniji metali (akalijski i zemnoakalijski npr. Na, Ca, Ca) spontano reagiraju s vodom > HIDROKSIDI (+H₂)
- neki metali reagiraju samo s vrućom vodom (Mg) = hidroksid, vodenom parom ili hladnom vodom (Ca), a neki uopće ne reagiraju (Au, Ag, Cu, Zn, Cr...)
- halogeni elementi s vodom daju kiseline
- nemetali ne reagiraju s vodom

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
North Carolina School of Science and Mathematics

# data[].attributes.body
= nemetali u elementarnom stanju u prirodi: dušik, kisik i ugljik
= ostali nemetali osim plemenitih plinova su isključivo u sastavu kemijskih spojeva

# data[].attributes.body
> agregacijsko stanje i vrelište nemetala ovisi o veličini molekula i jakosti Londonovih sila
agregacijsko stanje: sva tri stanja (H, F, Cl, O, N i cijela 18. skupina su plinovi, Br je tekućina, a svi ostali su čvrste tvari)
boja: različitih boja, ali bez sjaja
električna vodljivost: slaba električna i toplinska vodljivost,
#iznimka: grafit
gustoća: male
talište: nemetali koji grade:
a) molekulske kristale - niska tališta i vrelišta
b) atomske kristale - visoka tališta i vrelišta
tvrdoća/čvrstoća: mekani
#iznimka: dijamant, kristali sumpora i joda

*neki nemetali imaju više alotropskih modofikacija

# data[].attributes.body
Nemetali su najčešće dobri oksidansi jer imaju velik afinitet za elektron i veliku energiju ionizacije. Najreaktivniji nemetali su oni iz 17. skupine (F₂, Cl₂, Br₂ i I₂). Najjači oksidans je fluor. Nasuprot tome, helij, neon, argon, kripton, ksenon i radon plemeniti su plinovi čija je elektronska struktura s 8 elektrona (oktet), odnosno za helij 2 elektrona (dublet) u valentnoj ljusci vrlo stabilna, i to ih čini inertnima.

# data[].attributes.body
Atomi metala u kemijskim reakcijama oksidiraju i tako nastaju pozitivno nabijeni ioni – kationi. Sposobnost oksidacije nije jednaka za sve atome metala, a o tomu ovisi njihova reaktivnost. Što se metal lakše oksidira, to je njegova reaktivnost veća. Najreaktivniji su metali 1. i većina metala 2. skupine periodnog sustava elemenata.

# data[].attributes.headline
maseni udio kemijskih elemenata u Zemljinoj kori

# data[].attributes.subject
maseni udio kemijskih elemenata u Zemljinoj kori

# data[].attributes.body
= metali u elementarnom stanju u prirodi
npr. zlato, srebro, bakar, platina, bizmut, paladij i meteorno željezo

# data[].attributes.body
minerali = sastavni dio Zemljine kore, reaktivniji metali u obliku spojeva
rude =  prirodna nakupina minerala iz kojih se može dobiti jedan ili više metala (mineralna siriovina + jalovina)
prema kemijskom sastavu rude se dijele na: oksidne (hematit, Fe₂O₃ i kuprit, Cu₂O), sulfidne (pirit, FeS₂ i sfalerit, ZnS), karbonatne (siderit, FeCO₃ i vapnenac, CaCO₃) i sulfatne (gips ili sadra, CaSO₄ · 2 H₂O i barit ili težac, BaSO₄)

# data[].attributes.body
= homogene čvrste smjese metalnih svojstava, sastoje se od osnovnog metala uz dodatak jednog ili više drugih metala, rjeđe nemetala

# data[].attributes.body
agregacijsko stanje: čvrsto, #iznimka: živa - tekuće
(*pri sobnoj temperaturi)
boja: neprozirni, većinom svijetlo ili tamnosivi
#iznimka: bakar (crven) i zlato (žuto)
kovkost: lako se kuju (metalurgija) > izvlačenje u žice i folije
električna vodljivost: dobri vodiči topline i električne struje (srebro najbolje, ali najčešće se koriste bakar i aluminij)

gustoća: - laki metali do 5,0g cm⁻³ (Na, Mg, Al...)
- teški metali od 5,0g cm⁻³ (Fe, Sn, Cu, Pb...)

talište: - metali niskog tališta: cink, olovo, kadmij
- metali visokog tališta: željezo, platina, kobalt
tvrdoća/čvrstoća: većinom tvrdi i čvrsti (kristalne strukture)
#iznimka: krajnji lijevi metali (Na, Mg, K)

# data[].attributes.body
- obuhvaća 118 poznatih elemenata
atomi elemenata iste:
a) periode - jednak broj elektronskih ljusaka
b) skupine - jednak broj elektrona u vanjskoj ljusci
> o navedenome ovise kemijska svojstva elemenata